Справа № 826/11224/16
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2017-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АЛАНТ ІНВЕСТ» до Київської міської ради, Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «АЛАНТ ІНВЕСТ» (далі також – позивач та/або ТОВ «АЛАНТ ІНВЕСТ») з позовом до Київської міської ради (далі також – відповідач та/або КМР), Департаменту містобудування та архітектури Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також – відповідач - 2) та, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог від 05.10.2016 №16/10-11, просило суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради «Про затвердження детального плану території, обмеженої просп. Академіка Глушкова, вул. Академіка Заболотного та західною межею території Національного комплексу «Експоцентр» у Голосіївському районі м. Києва» від 16.07.2015 №687/1551 в частині щодо містобудівних характеристик та інших містобудівних умов та обмежень використання земельної ділянки по просп. Академіка Глушкова, 5, загальною площею 1, 71 га (кадастровий номер: 8 000 000 000:79:392:0068), що належить на праві приватної власності товариство з обмеженою відповідальністю «АЛАНТ ІНВЕСТ» (далі також – оскаржуване та/або спірне рішення);

- визнати бездіяльність Департаменту містобудування та архітектури Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) протиправною та зобов'язати у місячний строк з моменту набрання рішенням суду законної сили розробити та подати на затвердження Київській міській раді, приведений у відповідності до даних Державного земельного кадастру проект внесення змін до Детального плану території обмеженої просп. Академіка Глушкова, вул. Академіка Заболотного та західною межею території Національного комплексу «Експоцентр» у Голосіївському районі м. Києва» від 16.07.2015 №687/1551 в частині щодо містобудівних характеристик та інших містобудівних умов та обмежень використання земельної ділянки по просп. Академіка Глушкова, 5, загальною площею 1, 71 га (кадастровий номер: 8 000 000 000:79:392:0068), а саме: «для будівництва, експлуатації та обслуговування готельно-офісного комплексу з закладами дозвілля, торгівлі, паркінгами».;

- зобов'язати Київські міську раду протягом 30 днів розглянути та затвердити розроблений Департаментом містобудування та архітектури Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проект внесення змін до Детального плану території обмеженої просп. Академіка Глушкова, вул. Академіка Заболотного та західною межею території Національного комплексу «Експоцентр» у Голосіївському районі м. Києва» від 16.07.2015 №687/1551 в частині щодо містобудівних характеристик та інших містобудівних умов та обмежень використання земельної ділянки по просп. Академіка Глушкова, 5, загальною площею 1, 71 га (кадастровий номер: 8 000 000 000:79:392:0068), а саме: «для будівництва, експлуатації та обслуговування готельно-офісного комплексу з закладами дозвілля, торгівлі, паркінгами».

Як стверджує позивач, цільове та видове призначення земельної ділянки «для будівництва, експлуатації та обслуговування готельно-офісного комплексу з закладами дозвілля, торгівлі, паркінгами» на час намірів забудови відповідали існуючій містобудівній документації, в тому числі Генеральному плану міста Києва та було підтверджено відповідними органами під час погодження проекту землеустрою (висновок Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища КМДА №19-9393 від 07.11.2006 та погодження КП «Інститут Генерального плану міста Києва» від 19.12.2006 №2998).

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛАНТ ІНВЕСТ» вказує, що незважаючи на зазначені вище обставини, рішенням Київської міської ради «Про затвердження детального плану території, обмеженої просп. Академіка Глушкова, вул. Академіка Заболотного та західною межею території Національного комплексу «Експоцентр» у Голосіївському районі м. Києва» від 16.07.2015 №687/1551 затверджено детальний план території вказаної у рішенні, який, в свою чергу, суперечить раніше прийнятим КМР рішення та даним державного земельного кадастру, зокрема відносно земельної ділянки, що належить позивачу.

Позивач стверджує, що при прийнятті Детального плану території відповідачі фактично позбавили останнього, як землевласника, можливості використовувати земельну ділянку, з метою з якою вона придбана.

В той же час, ТОВ «АЛАНТ ІНВЕСТ» зазначає, що порушення прав товариства підтверджується витягом з Містобудівного кадастру Києва №6899/0/12/12-16 від 21.06.2016.

При цьому, на думку позивача, при розроблені Детального плану території в районі вулиць Академіка Глушкова - Експоцентр, Академіка Заболотного відповідачами було проігноровано дані державного земельного кадастру та інвестиційні наміри землевласника - ТОВ «АЛАНТ ІНВЕСТ», що мало своїм наслідком порушення прав та охоронюваних законом інтересів останнього.

Відповідачі проти позову заперечили з підстав, що викладені в письмових запереченнях, які долучені до матеріалів справи.

В судове засідання представник Департаменту містобудування та архітектури Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

З огляду на вказані обставини судом на підставі ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалено про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані матеріали, заслухавши пояснення присутніх у судовому засіданні з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті судом встановлено наступне.

Київською міською радою прийнято рішення від 16.07.2015 №687/1551 «Про затвердження детального плану території, обмеженої просп. Академіка Глушкова, вул. Академіка Заболотного та західною межею території Національного комплексу «Експоцентр» у Голосіївському районі м. Києва».

Пунктом 1 вказаного рішення встановлено, що Київська міська рада вирішила затвердити детальний план території, обмеженої просп. Академіка Глушкова, вул. Академіка Заболотного та західною межею території Національного комплексу «Експоцентр» у Голосіївському районі м. Києва відповідно до основних техніко-економічних показників, що додаються.

Згідно витягу служби містобудівного кадастру від 17.06.2016 щодо чинних містобудівних регламентів та інших умов провадження містобудівної діяльності, містобудівних умов та обмежень щодо певної території, а також наявних вимог та обмежень щодо використання земельних ділянок і розташованих на них об'єктів нерухомості, в т. ч. викопіювання із мостобудівної документації (офіційні відомості) щодо земельної ділянки за адресою просп. Академіка Глушкова, 5 у Голосіївському районі остання відповідно до ДПТ (Детальний план території), затвердженого спірним рішенням за функціональним призначенням належить до території громадських будівель і споруд, до комунально-складської території, частково до території вулиць та доріг (уточнюється червоними лініями).

Позивач вважає, що віднесення земельної ділянки до вказаного вище функціонального призначення є протиправним та суперечить державному земельному кадастру та наміру забудови інвестора, тобто товариства з обмеженою відповідальністю «АЛАНТ ІНВЕСТ».

Оцінивши наявні документи в матеріалах справи, з урахуванням пояснень сторін, суд за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому та об'єктивному досліджені доказів дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову мотивуючи це наступним.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівельної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі – Закон №3038-VI у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону №3038-VI детальний план території це містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території, а містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій (п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону №3038-VI).

Статтею 19 Закону №3038-VI визначено, що детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.

Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Детальний план території визначає: 1) принципи планувально-просторової організації забудови; 2) червоні лінії та лінії регулювання забудови; 3) функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами; 4) містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; 5) потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; 6) доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; 7) черговість та обсяги інженерної підготовки території; 8) систему інженерних мереж; 9) порядок організації транспортного і пішохідного руху; 10) порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; 11) межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об’єктів (у разі відсутності плану зонування території).

Детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів.

Склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Матеріали детального плану території не можуть містити інформацію з обмеженим доступом та бути обмеженими в доступі. Загальна доступність матеріалів детального плану території забезпечується відповідно до вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації» шляхом надання їх за запитом на інформацію, оприлюднення на веб-сайті органу місцевого самоврядування, у тому числі у формі відкритих даних, на єдиному державному веб-порталі відкритих даних, у місцевих періодичних друкованих засобах масової інформації, у загальнодоступному місці у приміщенні органу місцевого самоврядування.

Детальний план території у межах населеного пункту розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів з дня його подання, а за відсутності затвердженого в установленому цим Законом порядку плану зонування території - відповідною сільською, селищною, міською радою.

Детальний план території за межами населеного пункту розглядається і затверджується відповідною районною державною адміністрацією протягом 30 днів з дня його подання.

Детальний план території не підлягає експертизі.

Внесення змін до детального плану території допускається за умови їх відповідності генеральному плану населеного пункту та плану зонування території.

змін до містобудівної документації планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України та містобудівної документації з планування території на регіональному і місцевому рівнях (далі – містобудівна документація).

Відповідно до п. 1.4 Порядку №290 організація розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї здійснюється шляхом забезпечення: оприлюднення рішення про розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї; визначення розробника містобудівної документації або внесення змін до неї та укладання договору з урахування положень, встановлених Законом України «Про здійснення державних закупівель»; складання разом із розробником та затвердження проекту завдання на розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї; надання розробнику вихідних даних, а також вимог щодо розміщення об'єктів державного й регіонального значення або доручення щодо їх збирання; фінансування розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї відповідно до укладеного договору; надання розробнику оновленої картографічної основи, складеної відповідно до вимог законодавства; здійснення контролю за розробленням або внесенням змін до містобудівної документації; узгодження проекту містобудівної документації з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, в частині врегулювання питань щодо територій спільних інтересів; розгляду проекту містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою згідно зі статтею 20 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; подання проекту містобудівної документації з планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України, містобудівної документації з планування територій на регіональному рівні, генерального плану міст експертній організації для проведення експертизи в порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 №548 «Про затвердження Порядку проведення експертизи містобудівної документації»; подання на затвердження завершеного проекту містобудівної документації.

Згідно п. 4.1 розділу IV Порядку №290 рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є: при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації (п. 4.3 розділу IV Порядку №290).

Поряд з цим, детальний план території розробляється для територій житлових районів, мікрорайонів, кварталів нової забудови, комплексної реконструкції кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду, територій виробничої, рекреаційної та іншої забудови. Послідовність розроблення та площі територій, для яких розробляються детальні плани, визначає відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури відповідно до генерального плану населеного пункту, а якщо територія розташована за межами населеного пункту, відповідно до схеми планування території району (в разі відсутності адміністративного району - відповідно до схеми планування території Автономної Республіки Крим, області) (п. 4.8 розділу IV Порядку №290).

Відповідно до ДБН А.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану територій» Детальний план розробляється: на структурно-планувальні елементи території населеного пункту, які мають цілісний планувальний характер, - на основі затвердженого генерального плану цього населеного пункту відповідно до чинного законодавства, плану зонування (за наявності) з використанням матеріалів містобудівного та земельного кадастрів; на окрему територію за межами населеного пункту з певним функціональним використанням (житлова, курортна, оздоровча, рекреаційна, дачна або садова, виробнича тощо) або кількох таких територій - на основі затвердженої містобудівної документації відповідно до чинного законодавства з використанням матеріалів містобудівного та земельного кадастрів; на земельну ділянку за межами населеного пункту для розміщення окремого об’єкта будівництва - на основі затвердженої містобудівної документації відповідно до чинного законодавства з використанням матеріалів містобудівного та земельного кадастрів.

Примітка 1. Детальний план розробляють, як правило, на територію, що обмежується магістралями, вулицями, магістральними інженерними мережами або елементами ландшафту (водні об’єкти, гори, яри, ліси).

Примітка 2. Для населених пунктів з чисельністю населення до 50 тисяч осіб (малих міст, селищ, сіл), а також курортних, дачних і садових територій детальний план може розроблятися на всю територію та поєднуватися із генеральним планом цього населеного пункту.

Суд враховує, що відповідачем-2 не долучено до матеріалів справи докази відправлення вказаного листа, проте вважає, що товариство з обмеженою відповідальністю «АЛАНТ ІНВЕСТ» не було позбавлено подати відповідні пропозиції та зауваження щодо розробленого детального плану з огляду на розміщення суб'єктом владних повноважень оголошення в газеті «Хрещатик» (випуск № 10 (4606) від 27.01.2015) про громадське обговорення останнього.

Таким чином, доводи позивача щодо не врахування його інтересів, як інвестора, на думку суду є безпідставними.

В той же час, як вже було зазначено вище детальний план території це містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території, а містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.

При цьому, документом, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об’єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону №3038-VI).

Тобто, фактично вимоги до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки тощо визначають містобудівні умови та обмеження забудови.

В матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази, що свідчать про звернення позивача до уповноваженого на те органу відносно отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по вул. Академіка Глушкова, 5 в м. Києві.

В той же час, доводи товариства з обмеженою відповідальністю «АЛАНТ ІНВЕСТ» щодо позбавлення останнього спірним рішенням права використовувати земельну ділянку з метою, для якої вона надана суд відхиляє з огляду на наступне.

Так, рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804 з метою забезпечення сталого розвитку міста Києва, відповідно до законів України «Про основи містобудування», «Про планування і забудову територій», «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про столицю України - місто-герой Київ», розглянувши матеріали Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, розроблені Інститутом «Київгенплан» АТ «Київпроект», Київська міська рада вирішила затвердити Генеральний план міста Києва та проект планування його приміської зони на період до 2020 року (додається).

Згідно вказаного рішення земельна ділянка по вул. Академіка Глушкова, 5 в м. Києві відноситься за функціональним призначенням частково до територій громадських будівель і споруд, до комунально-складської території, частково до території вулиць і доріг (уточнюється червоними лініями).

Суд зазначає, що станом на час затвердження детального плану та й відповідно набуття позивачем права власності на земельну ділянку, остання не змінила свого функціонального призначення.

Частиною 1 статті 19 Земельного кодексу України (далі – ЗК України) встановлено, що Землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Зміна цільового призначення земельних ділянок державної або комунальної власності провадиться Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, які приймають рішення про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та передачу цих ділянок у власність або надання у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу (ч. 2 ст. 20 ЗК України).

Відповідно до п. 6.8. ДСТУ-Н Б 5.1.1-12:2011 схема зонування складається, як правило, з основних типів зон:

- громадські Г;

- житлові Ж;

- рекреаційні Р;

- курортні К:

- зони транспортної інфраструктури ТР;

- зони інженерної інфраструктури ІН;

- комунально-складські КС;

- виробничі В;

- спеціальні С;

- зони земель історико – культурного призначення ІК;

- зона земель природно – заповідного фонду ПЗФ.

В містобудівних регламентах для кожної територіальної зони встановлюються:

- переважні види використання;

- супутні види дозволеного використання;

- допустимі види використання.

Допустимі види використання можуть бути дозволені за умови виконання визначених вимог і отримання спеціальних погоджень з відповідними підрозділами органів виконавчої влади та територіальними спеціально – уповноваженими органами центральних органів виконавчої влади та розробником генерального плану (в разі необхідності).

До переважних видів використання територіальної зони можуть встановлюватися супутні. За відсутності на земельній ділянці переважного виду використання, супутній вид не допускається.

Отже, нормативно-правовими актами, що регламентують порядок складення і затвердження містобудівної документації визначено, що така документація визначає функціональне призначення територій, а не види використання земельних ділянок.

Разом з цим, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно витягу служби містобудівного кадастру від 17.06.2016 щодо чинних містобудівних регламентів та інших умов провадження містобудівної діяльності, містобудівних умов та обмежень щодо певної території, а також наявних вимог та обмежень щодо використання земельних ділянок і розташованих на них об'єктів нерухомості, в т. ч. викопіювання із мостобудівної документації (офіційні відомості) щодо земельної ділянки за адресою просп. Академіка Глушкова, 5 у Голосіївському районі остання відповідно до ДТП рішенням за функціональним призначенням належить до території громадських будівель і споруд, до комунально-складської території, частково до території вулиць та доріг (уточнюється червоними лініями).

Представник Київської міської ради у судовому засіданні 07.02.2017 зазначив, що оскаржуваним рішенням не заборонено позивачу використовувати земельну ділянку за призначенням, зокрема, будувати готель.

При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу, що представником позивача в судових дебатах зазначено про оскарження ним безпосередньо рішення, а не порядку його прийняття, з огляду на це доводи останнього в цій частині суд залишає поза увагою.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про відсутність порушеного права позивача, як такого, а відтак в задоволенні позовних вимог про визнання незаконним та скасування спірного рішення слід відмовити.

Разом з цим, в ході розгляду справи судом не встановлено бездіяльності відповідача-2, а тому як наслідок відсутні підстави для зобов'язання останнього вчинити певні дії.

Необхідність внесення змін до містобудівної документації обґрунтовується відповідним органом містобудуванням (п. 5.2 розділу V Порядку №290).

Тобто, внесення змін до містобудівної документації здійснюється за наявності на те підстав, що визначені п. 5.1 розділу V Порядку №290 з обґрунтуванням відповідним органом містобудуванням.

Проте, адміністративний суд не наділений повноваженнями втручатися у дискреційні повноваження суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки його дій та рішень за критеріями, визначеними ч. 3 ст. 2 КАС України.

Завдання правосуддя полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше порушується принцип розподілу влади. Принцип розподілу влади не допускає надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного суду є контроль за легітимністю прийняття рішень.

Разом з тим законодавством не визначено права адміністративного суду переймати на себе функції та повноваження інших органів державної влади, які реалізовуються відповідними суб'єктами владних повноважень в межах закону на власний розсуд (дискреційні повноваження), без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб'єктами.

За підсумком наведеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги відносно зобов'язання відповідачів розробити та затвердити проект внесення змін щодо ДПТ є формою втручання в дискреційні повноваження останніх, а відтак виходить за межі завдань адміністративного судочинства, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачі в силу положень статті 71 КАС України спростував покликання позивача.

Позивач в силу положень ч.1 ст.71 КАС України повинен довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, проте всупереч вказаній нормі не довів суду належними доказами наявність обставин, що обґрунтовують його позовні вимоги.

За таких обставин, Окружний адміністративний суд міста Києва, за правилами, встановленими ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, а відтак в позові слід відмовити.

Інші доводи та твердження позивача не спростовують вище встановленого.

Згідно ч. 1 ст. 94 КАС України у випадку якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Оскільки, адміністративний позов задоволенню не підлягає, то судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України, суд –

ВСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «АЛАНТ ІНВЕСТ» відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Є.В. Аблов