Справа № 813/1885/16
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2017-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2017 рокуЛьвів№ 876/8013/17

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Большакової О.О., Макарика В.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на постанову Львівського окружного адміністративного суду від 20 червня 2017 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Приватного акціонерного товариства "Трускавецькурорт", про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

07 червня 2016 року позивач фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідача Департаменту архітектурно будівельної інспекції України у Львівській області, у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.05.2016 №8/13пз/1013-6/3048-16 про визнання на фізичної особи підприємця ОСОБА_1 винного у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної» діяльності та накладення штрафу в сумі 52200,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог, зокрема, зазначає, що відповідачем порушено порядок проведення та оформлення перевірки, не доведено факту вчиненння порушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки здійснені перебудови на думку позивача не повязані із зміною існуючих техніко-екомічних показників, а будівельні роботи з реконструкції чи перепланування нежитлової будівлі ним не проводились. З цих підстав позивач вважає оскаржувану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 22 червня 2016 року відповідно до ст. 52 Кодексу адміністративного судочинства замінено відповідача Департамент архітектурно будівельної інспекції України у Львівській області на належного - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 14 вересня 2016 року в даній адміністративній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача залучено Приватне акціонерне товариство "Трускавецькурорт".

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 20 червня 2017 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Постанова мотивована тим, що перевіркою встановлено проведення позивачем будівельних робіт на обєкті без права на виконання будівельних робіт чим порушено п.2 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011.

Позивач не подав суду доказів, які б спростували висновки відповідача, викладені в акті перевірки щодо проведення реконструкції, а не ремонту, оскільки відбулось збільшення геометричних розмірів та техніко - економічних показників існуючої будівлі. Тому обов»язковою передумовою для виконання таких робіт є реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт.

17.05.2016 головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ОСОБА_2 правомірно прийнято постанову №8/13пз/1013-6/3048-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою визнано ФОП ОСОБА_1 винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз.3 п.4 ч.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі, передбаченому за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести мінімальних заробітних плат.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржувана постанова прийнята з неповним зясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою позовні вимоги задовольнити.

В судове засідання сторони не зявились, хоча були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи у суді, а тому суд вважає за можливе розглянути справу без їх участі та відповідно до вимог ч.1 ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечення на неї, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначає ОСОБА_3 України «Про архітектурну діяльність», який спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Частиною 1 статті 10 цього Закону передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно частини 2 цієї статті, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі ОСОБА_3 № 3038-VI).

Частиною 1 статті 6 Закону № 3038-VI передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких, у відповідності до частини третьої цієї статті, належать структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За приписами п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, проектної документації.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.41 Закону № 3038-VІ, постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (Далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п.3 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Пунктом 5 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.16 цього ж Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п.17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (пункт 20 Порядку № 553).

Пунктом 21 цього Порядку передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Так, судом першої інстанції достовірно встановлено, матеріалами справи підтверджено, що позивач ОСОБА_1 17.07.2003 зареєстрований як фізична особа-підприємець виконавчим комітетом Трускавецької міської ради, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців.

Згідно з договором оренди №057-02 від 20.02.2016, укладеного між ПрАТ «Трускавецькурорт» (орендодавець) та ФОП ОСОБА_1 (орендар), позивач використував нерухоме майно будівлю підземного туалету №1, загальною площею 123,20 кв.м, яке знаходиться за адресою: Львівська область, м.Трускавець, бульвар Торосевича, 5 для використання в господарській діяльності (а.с. 15-16).

Відповідно до акта приймання-передачі майна від 20.02.2016 нерухоме майно будівля підземного туалету №1, загальною площею 123,20 кв.м, яке знаходиться за адресою: Львівська область, м.Трускавець, бульвар Торосевича, 5, сторони ПрАТ «Трускавець» (орендодавець) та ФОП ОСОБА_1 (орендар) підтверджують виконання умов договору оренди.

Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі звернення депутатів Трускавецької міської ради щодо проведення будівельних робіт в І-й санітарній зоні охорони мінеральних джерел м.Трускавець по бульвару Торосевича, 5 та направлення на проведення перевірки №719/16-пз від 05.05.2016 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об»єкті будівництва з реконструкції нежитлової будівлі (вбиральні) по бульварі Торосевича, 5 у м.Трускавець Львівської області.

Перевіркою встановлено порушення позивачем п.2 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 11.04.2011, а саме проведення будівельних робіт на обєкті: здійснено надбудову зовнішніх несучих стін, замінено несучі конструкції даху, змінено фасад будівлі шляхом влаштування віконно - дверних прорізів без права на виконання будівельних робіт.

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил №8/29/1 від 05.05.2016 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №8/3юр від 05.05.2016.

На підставі акта перевірки №8/29/1 від 05.05.2016 Департамент ДАБІ у Львівській області виніс припис №8/3юр від 05.05.2016 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно-правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання робіт, яким зобовязано позивача зупинити виконання будівельних робіт на бульварі Торосевича, 5 у м.Трускавці Львівської області до отримання права на виконання будівельних робіт, право на виконання будівельних робіт отримати у встановленому законом порядку. Про виконання вимог припису зобовязано письмово повідомити Департамент ДАБІ у Львівській області до 10.05.2016.

17.05.2016 головний інспектор будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ОСОБА_2 прийняв постанову №8/13пз/1013-6/3048-16 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою визнано ФОП ОСОБА_1 винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз.3 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 52200,00грн.

Не погодившись з вказаною постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування, позивач звернувся до суду з метою захисту свого порушеного права.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

В розумінні ч.1 ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР (далі ОСОБА_3 № 208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до частини 2 цієї статті, вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до абз.3 п.4 ч.2 ст.2 вказаного Закону в редакції, що діяла на момент винесення оскаржуваної постанови, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести мінімальних заробітних плат.

Слід зазначити, що згідно з ст. 8 Закону України «Про державний бюджет на 2016 рік» мінімальна заробітна плата у місячному розмірі становить: з 1 січня - 1378 гривень, з 1 травня - 1450 гривень, з 1 грудня - 1600 гривень.

Відповідно до ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до І - III категорій складності; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідні положення також деталізовані в пункті 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі Порядок № 466), згідно з яким будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу (далі - Інспекція) за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт (далі - декларація) або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт; реєстрації відповідною Інспекцією декларації - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорії складності; видачі замовнику Інспекцією дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорії складності.

В розумінні п. 3.2 та п. 3.21 ДБН А.2.2 -3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництв» будівництвом є нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва; реконструкція перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництво, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації обєкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Оскільки внаслідок дій позивача відбулось збільшення геометричних розмірів та техніко-економічних показників існуючої будівлі, такі свідчать про проведення реконструкції обєкту будівництва та потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч.1 ст.69 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно ч.1 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Суд оцінює належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для ініціювання проведення перевірки позивача стало відповідне звернення депутатів Трускавецької міської ради, що відповідає пункту 7 Порядку №553, яким визначено, що підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

На підставі наказу ДАБІ України від 08.09.20015 №976 та направлення на проведення позапланової перевірки 05.05.2016 №719/16-пз проведено перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на обєкті будівництва з реконструкції нежитлової будівлі (вбиральні) по бульварі Торосевича, 5 у м.Трускавець Львівської області.

Направленням на здійснення позапланової перевірки від 05.05.2016 №719/16-пз передбачено, що строк його дії з 05 по 11 травня 2016 року.

Позивачу направлявся лист виклик від 14.04.2016 №1013-6/2332-16, згідно з яким позивачу необхідно в період до 22.04.2016 забезпечити доступ до об»єкта перевірки.

Із показань свідків, які брали участь при проведенні перевірки позивача, допитаних судом першої інстанції, встановлено, що позивача при проведені перевірки не було, лише за допомогою працівників правоохоронних органів вдалось встановити місце перебування позивача в день проведення перевірки. Проте, позивач відмовився від ознайомлення з актом перевірки та від отримання його примірника.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

З аналізу наведеної норми слідує, що Порядок №553 не встановлює заборони проведення перевірки при невстановленні або відсутності субєкта містобудування чи його представників та допускає здійснення перевірки у разі виявлення факту самочинного будівництва із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Відмова особи від підписання акта перевірки не свідчить про неправомірність встановлення факту порушення.

Пунктом 11 Порядку № 553 визначено Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: безперешкодного доступу на місце будівництва обєкта та до об'єктів, що підлягають обовязковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обовязкові для виконання приписи; отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом визначено обовязок суб'єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Крім того, судом встановлено, що Департаментом ДАБІ у Львівській області 24.11.2016 видано направлення за №1859/16-пз для проведення позапланової перевірки на обєкті будівництва з «Реконструкції нежитлової будівлі на бульварі Торосевича, 5 у м.Трускавець Львівської області щодо виконання вимог припису № 8/3юр/1 від 05.05.2016 виданого ФОП ОСОБА_1

Під час проведення позапланової перевірки виконання вимог припису № 8/3юр/1 від 05.05.2016, проведеної 01.12.2016 головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_4 із залученням начальника управління містобудування, архітектури та землекористування Трускавецької міської ради ОСОБА_5 та архітектора м.Трускавець ОСОБА_3, встановлено невиконання вимог припису та виявлено зміни у будівельних роботах, а саме: проведення камяних робіт по влаштуванні цегляних стін та встановлення дверного прорізу, здійснення зварювальних робіт.

На підставі аналізу норм законодавства та обставин справи, суд апеляційної інстанції вважає, що надані позивачем докази у своїй сукупності не дають підстав вважати що постанова Державної архітектурно-будівельної інспекції України про накладення штрафу від від 17.05.2016 №8/13пз/1013-6/3048-16 є протиправною, а натомість вказують на те, що останнє прийняте відповідачем обґрунтовано, з дотриманням вимог Конституції та законів України, в межах повноважень та спосіб, передбачений чинним законодавством України та підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до частини першої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Керуючись частиною 3 ст.160, ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Львівського окружного адміністративного суду від 20 червня 2017 року у справі №813/1885/16 без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів з дня набрання ухвалою законної сили, а у разі складення ухвали в повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України з дня складення ухвали в повному обсязі.

Головуючий суддя ОСОБА_6
судді ОСОБА_7
ОСОБА_8

Ухвала складена в повному обсязі 03.10.2017.