Справа № 826/8613/16
Суддя: Костюк Л.О.
Дата ухвалення: 2017-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа 826/8613/16
Суддя доповідач Костюк Л.О.
У Х В А Л А

05 жовтня 2017 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Костюк Л.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у м. Києві на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 серпня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 серпня 2017 року позовні вимоги задоволено повністю.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 2 ст. 189 КАС України отримавши апеляційну скаргу, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її відповідність вимогам статті 187 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Так, звернувшись 18.09.2017 року до суду з апеляційною скаргою, апелянтом в порушення вимог ст. 186 КАС України був пропущений строк на апеляційне оскарження.

Як свідчать матеріали справи, оскаржувана постанова була прийнята в порядку письмового провадження та направлена сторонам 14.08.2017 року, що підтверджується відповідним штампом на зворотній стороні постанови.

До апеляційної скарги додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування доводів заявленого клопотання апелянт посилається на надмірну завантаженість ГУ ДФС у м. Києві, яка спричинена змінами до Податкового кодексу України, а саме внесенням змін до функціональних повноважень структурних підрозділів територіальних органів ДФС, відповідно до чого, обов'язок щодо здійснення супроводження справ та ведення претензійно-позовної роботи покладено на ГУ ДФС у м. Києві.

Перевіривши доводи клопотання відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження, а також наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що наведені підстави не можуть бути визнані поважними.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Обставини пов'язані з виконанням скаржником функцій, покладених на нього в силу вимог Закону не можуть вважатися обґрунтованою та об'єктивною причиною пропуску строку.

Згідно ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додаються її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі. До апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору, а також копії доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Відповідачем зазначених вимог законодавства не виконано.

Як вбачається з додатків апеляційної скарги, апелянт зазначає одним із пунктів - копія апеляційної скарги для сторін. Однак, на адресу суду надійшов лише оригінал апеляційної скарги.

Крім того, апелянт звертається до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню, судом враховується, що відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення закріплено у ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

З даної норми вбачається, що суд має право відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору. Відтак, умовою звільнення, відстрочення або розстрочення є такий майновий стан сторони, який не дозволяє його сплатити.

Разом з тим, обмежене фінансування або ж несвоєчасне перерахування коштів з державного бюджету бюджетній установі, яка діє як суб'єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Відсутність в кошторисі органу державної влади витрат на сплату судового збору не є обґрунтованою підставою в розумінні ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки не має виключного характеру.

Таким чином, обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України (обмежене фінансування) та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, (відсутність фінансування) не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» в чинній редакції не передбачається звільнення органів доходів і зборів від сплати судового збору.

Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VІІІ зобов'язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Крім того, жодних доказів, які б свідчили про вжиття апелянтом заходів спрямованих на отримання коштів для сплати судового збору шляхом звернення до відповідного розпорядника коштів, до суду не надано.

Отже, у суду апеляційної інстанції відсутні достатні правові підстави для звільнення апелянта від сплати судового збору.

Питання, пов'язані із розміром ставок судового збору, порядком сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 4 цього Закону за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

У вищезазначеному адміністративному позові, який подано 06.06.2016 року, оскаржується податкове повідомлення-рішення на суму 18750,00.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору складає - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Сума мінімальної заробітної плати станом на 01.01.2016 року складала 1378 грн.

Так, 1 % ціни позову складатиме - 187,50 грн., що є менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Отже, загальна сума до сплати при подачі апеляційної скарги становить551,20 *110% = 606,32 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 189 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

На підставі вищенаведеного, суддя приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та пропонує апелянту надати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказавши в ній поважні підстави для поновлення пропущеного строку, а також надати документ про сплату судового збору та копії апеляційних скарг для учасників судового процесу.

Керуючись ст.ст. 186, 187, 189 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у м. Києві на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 серпня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,- залишити без руху.

В задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Надати апелянту строк тривалістю тридцять днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Якщо заяву не буде подано у зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Суддя Костюк Л.О.