Справа № 826/12640/17
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2017-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 жовтня 2017 року м. Київ № 826/12640/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Київської міської ради
Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
про визнання протиправним рішення та зобов'язання вчинити дії ,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1.) з позовом до Київської міської ради (далі по тексту - відповідач 1, КМР) та Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - відповідач 2, Департамент), в якому просить визнати протиправним рішення постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, викладене у Витягу з протоколу засідання комісії №14 від 04 липня 2017 року, про відхилення проекту рішення (ПР-11985 від 07 листопада 2016 року (кадастрова справа А-22227) "Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 у Подільському районі міста Києва" та зобов'язати відповідача 2 подати зазначений проект рішення на розгляд Київської міської ради.

Відповідно до частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до положень частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

У відповідності до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" установлено, що в 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб, зокрема, з 1 січня 2017 року становить 1 600,00 гривні.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, у разі подання до адміністративного суду позову, який містить кілька вимог немайнового характеру, належить сплатити судовий збір за кожну з вимог.

Досліджуючи заявлені позивачем позовні вимоги, слід зазначити, що вимога про визнання протиправним рішення постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування та вимога про зобов'язання Департаменту подати проект рішення на розгляд Київської міської ради звернені до двох різних відповідачів, а тому фактично є двома окремими позовними вимогами немайнового характеру, за кожну з яких підлягає сплаті судовий збір у розмірі по 640,00 грн.

Разом з тим, із доданої до позовної заяви квитанції №57 від 12 вересня 2017 року вбачається, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 640,00 грн., тобто лише за одну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачем не був сплачений судовий збір у встановленому Законом України "Про судовий збір" розмірі (відповідно до кількості позовних вимог немайнового характеру), що є недоліком позовної заяви. При цьому, відсутні докази звільнення позивача від сплати судового збору.

Окрім того, відповідно до частини 2 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Письмовими доказами є документи, які за змістом ч. 2 ст. 69, ч. 4 ст. 79, п. 6 ч. 1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України подаються в оригіналах або належним чином засвідчених копіях.

В обґрунтування позову позивач по суті зазначає 02 серпня 2011 року звернувся до відповідача 1 із заявою про передачу йому у власність земельної ділянки площею 0,09га по вул. Замковецькій, 80 в м. Києві, яка є частиною зареєстрованої за його батьком в базі КП "Кадастр" земельної ділянки, зареєстрованої за ним рішенням виконкому Київської міської ради депутатів трудящих від 13 березня 1956 року №410. Разом з тим, як вважає позивач, відповідачем 1 безпідставно відхилено проект рішення про передачу позивачу у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 у Подільському районі міста Києва з підстав наявності земельного спору із ОСОБА_2, оскільки рішенням Подільського районного суду міста Києва від 31 липня 2015 року у цивільній справі №758/14189/14-ц, яке набрало законної сили, ОСОБА_2 відмовлено у задоволенні позову з приводу цієї земельної ділянки.

Однак, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач не надає суду рішення виконкому Київської міської ради депутатів трудящих від 13 березня 1956 року №410, заяви позивача до Київської міської ради від 02 серпня 2011 року про передачу йому у власність земельної ділянки, а також доказів набрання законної сили рішенням Подільського районного суду міста Києва від 31 липня 2015 року у цивільній справі №758/14189/14-ц. При цьому позивач не зазначає про наявність причин неможливості подання таких доказів.

Відтак, позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом надання вищенаведених документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до канцелярії суду (01601, м. Київ, вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А) до 18 жовтня 2017 року включно: 1) докази сплати судового збору відповідно до вищенаведеного та у розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір" (відповідно до кількості позовних вимог немайнового характеру); 2) належним чином засвідчені копії наведених вище документів із копіями для направлення їх відповідачам.

Керуючись ст. 106, ч. 1 ст. 108, ст. 160, ст. 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків до 18 жовтня 2017 року включно.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без руху не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки встановлені ст.ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.А. Кармазін