Справа № 810/1640/17
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2017-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2017 року № 810/1640/17

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., при секретарі судового засідання Сіренко Ю.П., за участю представника позивача та представника відповідача, розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області (далі - відповідач, Вишгородська ОДПІ), просить суд визнати незаконним та скасувати наказ Вишгородської ОДПІ від 28.02.2017 № 32 про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та застосування відповідно до п. 1 п.п.1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що під час виконання нею обов'язків заступника начальника відділу реєстрації платників та електронних сервісів Ірпінського відділення Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, відповідно до наказу відповідача від 28.02.2017 № 32, її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження відповідно до п.1 пп.1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» за необ'єктивне та поверхове ставлення до розгляду дисциплінарного провадження, що призвело до уникнення від притягнення до відповідальності винних осіб у встановлені законом строки.

Позивач зазначає, що винесений наказ суперечить вимогам чинного законодавства та порушує її права, оскільки було порушено сам порядок застосування дисциплінарних стягнень; описова частина наказу не містить визначення, який саме дисциплінарний проступок вона вчинила; не зазначено, що вона винна у вчиненні дисциплінарного проступку; було застосовано неналежне стягнення, оскільки як підстава для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження є порушення трудової дисципліни.

Наголошує, що на виконання наказу Вишгородської ОДПІ від 20.09.2016 № 112 «Про проведення службового розслідування» було проведено службове розслідування з питання укладання договору про визнання електронних документів ТОВ АВЕ ПЛАЗА» в системі ІС «Архів електронної звітності» підсистеми «Договори», за результатами якого в діях заступника начальника відділу обслуговування платників Ірпінського відділення Вишгородської ОДПІ ОСОБА_3 в частині прийняття рішення щодо укладення договору про визнання електронних документів платника податків до моменту підписання такого договору начальником відділення, а саме по ТОВ «АВЕ ПЛАЗА», не встановлено, отже наявність вини в її діях відсутня.

Позивач вважає, що притягнення її до дисциплінарної відповідальності є незаконним у зв'язку з порушенням відповідачем трудового законодавства та законодавства про державну службу, у зв'язку з чим дане рішення підлягає скасуванню.

Відповідач позов не визнав, в обґрунтування заперечень проти позову зазначив, що з 02.07.2016 позивач, будучи начальником відділу доходів і зборів з фізичних осіб Ірпінського відділення Вишгородської ОДПІ, тимчасово виконувала обов'язки начальника Ірпінського відділення.

У період з 20.09.2016 по 20.10.2016 у відношенні заступника начальника відділу обслуговування платників Ірпінського відділення ОСОБА_3 було проведено службове розслідування та позивача включено до складу дисциплінарної комісії.

На підставі листа УВБ ГУ ДФС у Київській області від 24.01.2017 №525 «Про відкриття дисциплінарного провадження» та тематичної перевірки Ірпінського відділення було відкрито дисциплінарне провадження стосовно позивача. Внаслідок розгляду дисциплінарної справи стосовно проведення вищевказаного службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла висновку щодо поверхневого та недосконалого розгляду членом дисциплінарної комісії ОСОБА_1 результатів службового розслідування, що призвело до уникнення від притягнення до відповідальності у встановлені законом строки винних осіб, на підставі чого, керуючись пп. 1 п. 1 ст.66, п.11 ст.67 Закону України «Про державну службу» було видано наказ від 28.02.2017 № 32 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував та просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є державним службовцем у розумінні ч.2 ст.1 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 №889-VIII (далі по тексту - Закон №889-VIII).

Відповідно до наказу ДФС України від 25.12.2015 №996 «Про затвердження чисельності працівників податкових органів ДФС» у зв'язку з реорганізацією окремих територіальних органів ГУ ДФС у Київській області шляхом їх приєднання до територіальних органів ДФС Київської області до складу Вишгородської ОДПІ приєдналось Ірпінське відділення.

Відповідно до ч. 1 Положення про Вишгородську ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, затвердженого наказом ДФС України від 13.04.2016 №314, ОДПІ забезпечують реалізацію своїх повноважень ДФС на території відповідних адміністративно-територіальних одиниць, та є правонаступниками усіх прав і свобод ДПІ, які приєднались.

Згідно з наказом від 01.07.2016 №181 «Про тимчасовий розподіл обов'язків між керівництвом Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області» встановлено керівництво роботою ОДПІ: Вишгородська ОДПІ - управління аудиту, Ірпінське відділення - структурний підрозділ відділ обслуговування платників.

Відповідно до наказу Вишгородської ОДПІ від 02.07.2016 № 29-о «Про покладання функціональних обов'язків» у зв'язку з виробничою необхідністю, а саме відпусткою заступника начальника - начальника Ірпінського відділення Папенка О.М., починаючи з 02.07.2016 на позивача ОСОБА_1 було покладено виконання обов'язків начальника Ірпінського відділення.

На підставі листа управління внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Київській області від 19.09.2016 № 9387/7/10-36-22 «Про проведення службового розслідування» Вишгородською ОДПІ ГУ ДФС у Київській області видано наказ від 20.09.2016 №112 «Про проведення службового розслідування» стосовно заступника начальника відділу обслуговування платників Ірпінського відділення ОСОБА_3. Для проведення службового розслідування створено комісію у складі 6 чоловік, серед яких заступник начальника Ірпінського відділення Вишгородської ОДПІ ОСОБА_1 (позивач по справі).

Службове розслідування було призначено стосовно питання укладення договору про визнання електронних документів підприємству ТОВ «Аве Плаза» () в системі ІС «Архів електронної звітності» підсистемі «Договори».

З протоколу засідання дисциплінарної комісії від 25.10.2016 вбачається, що в ході службового розслідування порушення норм чинного законодавства України в діях заступника начальника відділу обслуговування платників Ірпінського відділення Вишгородської ОДПІ ОСОБА_3 по підприємству ТОВ «Аве Плаза» () не встановлено.

Однак, на підставі листа управління внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Київській області від 24.01.2017 № 525 «Про відкриття дисциплінарного провадження», відповідно до наказу Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 03.02.2017 № 23, стосовно ОСОБА_1 було відкрито дисциплінарне провадження з метою визначення ступеню вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарного проступку в процесі розгляду матеріалів дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_3, та забезпечення виконання п. 6 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 № 950.

Згідно з протоколом засідання дисциплінарної комісії від 15.02.2017 № 2/п комісія дійшла висновку щодо поверхневого та недосконалого розгляду посадовою особою ОСОБА_1 результатів службового розслідування відносно ОСОБА_3, що призвело до уникнення від притягнення до відповідальності у встановлені законом строки винних осіб.

Відповідно до наказу Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 28.02.2017 № 32, керуючись п.п. 1 п 1 ст.66, п. 11 ст. 67 Закону України «Про державну службу», заступника начальника Ірпінського відділення - начальника відділу податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за необ'єктивне та поверхове ставлення до розгляду дисциплінарного провадження.

Позивач вважає, що вказане рішення винесено протиправно та підлягає скасуванню.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, суд виходить з наступного.

Згідно з ч.2 ст.5 Закону №889-VIII відносини, що виникають у зв'язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.1 ст.64 Закону №889-VIII, за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Ч. 1 ст.65 Закону №889-VIII встановлено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до ч.1 ст.66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Предметом спору, який передано на вирішення суду є правомірність та обґрунтованість рішення відповідача від 28.02.2017 № 32 про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Накладення дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження можливо за умов, визначених п. 6 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII, з підстав недотримання правил внутрішнього розпорядку.

Ч. 1 ст. 67 Закону України «Про державну службу» встановлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків.

Більш того, ч. 3 ст. 71 Закону України «Про державну службу» визначає, що подання дисциплінарної комісії має виключно рекомендаційний характер та не може вважатися встановленою обставиною притягнення особи до дисциплінарної відповідальності.

Судом встановлено, що відповідно до висновку, викладеного у протоколі засідання дисциплінарної комісії від 15.02.2017 № 2, рекомендовано застосувати до заступника начальника Ірпінського відділення - начальника відділу податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за неналежне виконання вимог акту органу державної влади, а саме п.6 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою КМУ від 13.06.2000 №950 в процесі розгляду питання законності укладання договору про визнання електронних документів з ТОВ «АВЕ-ПЛАЗА», що було предметом службового розслідування.

Отже, на думку відповідача, мало місце неналежне виконання позивачем актів органів державної влади, що призвело до необ'єктивного та поверхового ставлення до розгляду дисциплінарного провадження, з вказівкою провести заступникам начальника Вишгородської ОДПІ навчання в підпорядкованих структурних підрозділах щодо вивчення вимог законів України та встановлення дієвого контролю за виконанням законодавчих актів. Тобто, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було вчинення проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу».

Таким чином, оскаржуваний наказ обґрунтовується тим, що будучи посадовою особою, суб'єктом владних повноважень, позивач, як заступник начальника Ірпінського відділення - начальник відділу податків і зборів з фізичних осіб, не об'єктивно та поверхово поставилась до розгляду дисциплінарного провадження, що призвело до уникнення від притягнення до дисциплінарної відповідальності у встановлені законом строки винних осіб, але не містить чіткої норми закону, яку порушила ОСОБА_1, не містить чіткої аргументованої правової позиції з приводу невиконання позивачем саме яких актів державної влади, що призвело до порушення проти позивача дисциплінарного провадження та накладення стягнення.

Проте, суд звертає увагу на те, що відповідно ч.2 ст. 66 ЗУ «Про державну службу» у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого п.6 ч.2 ст. 65 цього Закону, а саме недотримання правил внутрішнього службового розпорядку суб'єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням. Відповідно до ч.3 ст.66 ЗУ «Про державну службу» у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п.4, 5 (невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень) та 12 ч.2 ст. 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Також суд звертає увагу, що дисциплінарною комісією при розгляді дисциплінарної справи позивача правила внутрішнього службового розпорядку не застосовувались.

Отже, застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження за неналежне виконання вимог акту органу державної влади відповідно до п.п. 1 п 1 ст.66 Закону України «Про державну службу» є неправомірним та з порушенням норм ЗУ «Про державну службу», оскільки до позивача відповідно до зазначених вимог ЗУ «Про державну службу» при наявності вини повинно було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, а не зауваження.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Закону України «Про державну службу» у рішенні про накладення дисциплінарного стягнення, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Також суд зазначає, що в оскаржуваному наказі від 28.02.2017 № 32 відсутній стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, тобто наказ не відповідає вимогам статті 77 Закону України «Про державну службу», якою встановлено вимоги щодо змісту рішення про накладення дисциплінарного стягнення. Крім того, відповідач керується у наказі п. 11 ст. 67 Закону України «Про державну службу», якого у вказаній статті не існує.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.7 Закону України "Про державну службу" державний службовець, серед іншого, має право на оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності, безперешкодне ознайомлення з документами про проходження ним державної служби, у тому числі висновками щодо результатів оцінювання його службової діяльності.

В силу ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідач у спірних правовідносинах діяв без дотримання вимог ч.3 ст.2 КАС України та Закону №889-VIII.

Разом з тим, під час розгляду даної справи суд враховує положення ст.8 КАС України, згідно з якими суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Нормами ч.1 ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У Рішенні Європейського суду з прав людини від 20.10.2011 у справі "Rysovskyy v. Ukraine" Суд підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування".

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків ("Lelas v. Croatia").

Суд враховує, що принцип презумпції невинуватості перш за все є гарантією процесуального характеру по кримінальних справах, але за висновками Європейського суду з прав людини його сфера застосування є значно ширшою: він є обов'язковим не тільки для кримінального суду, який приймає рішення щодо обґрунтованості обвинувачення, але й для віх інших державних органів. Так, на думку Європейського суду з прав людини, замах на презумпцію невинуватості може виходити не тільки від суду чи судді, але й від інших публічних влад. Висновок (а по суті констатація, якій не передували фактичне встановлення обставин, їх оцінка та аналіз) дисциплінарного провадження про порушення позивачем вимог чинного законодавства, здійснений без вирішення питання про винуватість чи невинуватість позивача, і без оцінки свідчень, наданих ним безпосередньо.

Таким чином, наказ Вишгородської ОДПІ "Про накладення дисциплінарного стягнення" від 28.02.2017 №32 є протиправним і його слід скасувати.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, з'ясувавши фактичні обставини справи та проаналізувавши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 69-71, 94, 158-163, 185, 186, 254 КАС України, суд -

п о с т а н о в и в:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області № 32 від 28 лютого 2017 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження відповідно до пп.1 п.1 ст. 66 Закону України "Про державну службу" ОСОБА_1.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Щавінський В.Р.

Дата виготовлення і підписання повного тексту постанови - 15 вересня 2017 р.