Справа № 821/1106/17
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2017-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/1106/17
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Чорноморського басейнового управління Державного агенства рибного господарства про визнання нечинним наказу, зобов'язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду із адміністративним позовом до Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства (далі-відповідач, Управління), в якому просить:

- визнати нечинним наказ відповідача від 19.06.2017 року № 71-ОД "Про оголошення догани";

- зобов'язати відповідача нарахувати премію за період травень-липень 2017 року;

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі середньої заробітної плати за його посадою.

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що 26.12.2016 року він був призначений на посаду головного державного інспектора відділу рибоохоронного патруля №4 Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства з випробувальним терміном шість місяців. 03.07.2017 року позивач ознайомлений під розпис з наказом відповідача про встановлення йому 8 рангу державної служби, що свідчить про успішне проходження випробувального терміну. Втім, 12.06.2017 року із листа відповідача ОСОБА_1 стало відомо про розгляд 15.06.2017 року стосовно нього дисциплінарної справи за відсутність без поважних причин на робочому місці 06.06.2017 року та 07.06.2017 року. Позивач подав заперечення та пояснення стосовно відсутності його вини, проте наказом від 19.06.2017 року ОСОБА_1 було оголошено догану за прогул. Позивач вважає спірний наказ незаконним, посилаючись на порушення відповідачем вимог Закону України "Про державну службу", зокрема, щодо накладення дисциплінарного стягнення за відсутності подання дисциплінарної комісії, оскільки такої комісії в Управлінні створено не було. Крім того позивач стверджує, що рішення про накладення стягнення відповідач прийняв односторонньо, без вимоги про надання пояснень, без дослідження обставин, за яких порушено дисциплінарне провадження. Незаконне притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності позбавило останнього права на премію, яка на думку позивача, є складовою заробітної плати, а не видом заохочення, чим порушено законодавство про оплату праці. З огляду на вище викладене, позивач просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Позивач заявив клопотання про розгляд справи за його відсутності у порядку письмового провадження.

Будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи відповідач не з'явився у судове засідання 11.08.2017 року, 23.08.2017 року, 11.09.2017 року та 27.09.2017 року, не повідомивши суд про причини неявки та не надіславши заяви про розгляд справи за його відсутності. Не надано відповідачем також заперечення проти позову, відтак позиція Управління щодо позовних вимог суду невідома.

Відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

У разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів (ч. 4 ст. 128 КАС).

Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта (ч. 6 ст. 128 КАС).

Зважаючи на приписи статті 122 та 128 КАС України, суд розглядає справу за відсутності сторін у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, суд встановив наступне.

19.06.2017 року начальник Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства видав наказ № 71-ОД "Про оголошення догани", яким до головного державного інспектора відділу рибоохоронного патруля №4 Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за відсутність на робочому місці (прогул) 06.06.2017 року та 07.06.2017 року.

Як вбачається зі змісту наказу від 19.06.2017 року № 71-ОД, підставою для його прийняття стало подання дисциплінарної комісії Чорноморського бассейнового управління від 19.06.2017 року.

Надаючи оцінку законності прийняття відповідачем спірного наказу, суд вважає за необхідне врахувати наступні обставини та положення законодавства.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначено Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 року № 889-VІІІ (далі-Закон № 889-VІІІ).

Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VІІІ).

Дисциплінарним проступком відповідно до пункту 12 частини другої статті 65 Закону № 889-VІІІ є прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

За приписами частини першої статті 66 Закону № 889-VІІІ до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (ч. 3 ст. 66 Закону № 889-VІІІ).

Дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2 - 4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії (ч. 6 ст. 66 Закону № 889-VІІІ).

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - Дисциплінарна комісія) (ч. 1 ст. 69 Закону №889-VІІІ).

Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку (ч. 9 ст. 69 Закону №889-VІІІ).

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (ч. 1 ст. 73 Закону № 889-VІІІ).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення (ч. 3 ст. 73 Закону № 889-VІІІ).

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку (ч. 6 ст. 74 Закону № 889-VІІІ).

Відповідно до статті 75 Закону № 889-VІІІ перед накладенням дисциплінарного стягнення суб'єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Статтею 75 Закону № 889-VІІІ передбачено, що державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Відповідо до частини першої статті 77 Закону № 889-VІІІ рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб'єкта призначення.

Так, наказом начальника Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства 04.04.2017 року прийнято наказ № 25-ОД, яким утворено дисциплінарну комісію Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства з розгляду дисциплінарних справ та затверджено її склад у кількості восьми осіб, а також затверджено Положення про дисциплінарну комісію.

07.06.2017 року у місті Скадовську в.о.начальника рибоохоронного патруля № 4 Чорноморського басейнового управління Держрибагентства ОСОБА_2 та держінспекторами ОСОБА_3, ОСОБА_4 складено Акт про відсутність на роботі державного інспектора відділу "Рибоохоронний патруль № 4" ОСОБА_1 без поважних причин впродовж двох днів 06.06.2017 року та 07.06.2017 року. Телефонний зв'язок відсутній.

07.06.2017 року в.о.начальника рибоохоронного патруля № 4 ОСОБА_2 надав пояснення начальнику Чорноморського басейнового управління Держрибагентства ОСОБА_5 щодо відсутності ОСОБА_1 на робочому місці 06.06.2017 року та 07.06.2017 року. Свою відсутність ОСОБА_1 пояснив тим, що не має матеріально-технічного та матеріально-побутового забезпечення.

07.06.2017 року в.о.начальника рибоохоронного патруля № 4 ОСОБА_2 звернувся до начальника Чорноморського басейнового управління Держрибагентства ОСОБА_5 із клопотанням про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку відсутність на робочому місці без поважних причин 06.06.2017 року та 07.06.2017 року.

12.06.2017 року голова дисиплінарної комісії ОСОБА_6 надіслав ОСОБА_1 повідомлення № 1 про надання письмового пояснення стосовно відсутності на робочому місці 06.06.2017 року та 07.06.2017 року, а також повідомлення про призначення розгляду дисциплінарної справи відносно позивача на 15.06.2017 року о 11:00 год. у залі засідань за адресою: м. Одеса, вул. Чорноморського Козацтва, 66 а. З даними повідомленнями позивач ознайомлений 12.06.2017 року, про що свідчить його підпис. Даний факт позивач не заперечує.

Як вбачається із позовної заяви та матеріалів справи до 15.06.2017 року ОСОБА_1 надав голові дисиплінарної комісії ОСОБА_6 пояснення, зі змісту яких слідує, що позивач проживає у ІНФОРМАЦІЯ_1 та не з'явився 06.06.2017 року на робоче місце у м. Скадовськ до початку нічного рейду у зв'язку із неможливістю доїхати через відсутність пільгових місць у перевізника за посвідченням учасника бойових дій. 07.06.2017 року ОСОБА_1 перебував на робочому місці та виконував обов'язки згідно плану-наказу.

19.06.2017 року голова дисиплінарної комісії ОСОБА_6 вніс начальнику Чорноморського басейнового управління Держрибагентства ОСОБА_5 подання, за змістом якого 15.06.2017 року на засіданні дисципдінарної комісії (протокол № 3), на підставі акту про відсутність ОСОБА_1 на робочому місці 06.06.2017 року та 07.06.2017 року, відповідно до статті 64 Закону України "Про державну службу" розглядалось питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного держінспектора ОСОБА_1 На засіданні були присутні 6 членів дисциплінарної комісії, які одностайно прийняли рішення про оголошення догани позивачу за порушення трудової дисципліни.

Варто відмітити, що згідно табелю обліку робочого часу за червень 2017 року Чорноморського басейнового управління Держрибагентства у графі 3 головний держінспектор ОСОБА_1 табельний номер 00013 за 06.06.2017 року та 07.06.2017 року міститься відмітка ПР (прогул).

Таким чином, із матеріалів справи судом встановлено, що позивач 06.06.2017 року та 07.06.2017 року не був на робочому місці без поважних причин, що відповідно до пункту 12 частини другої статті 65 Закону № 889-VІІІ є дисциплінарним проступком, за вчинення якого відповідно до ч. 3 ст. 66 Закону № 889-VІІІ суб'єктом призначення оголошується догана.

Суд не бере до уваги посилання позивача на порушення його прав шляхом недотримання відповідачем статті 75 Закону України "Про державну службу" - неотримання пояснень від порушника дисципліни, оскільки, як стверджує у позовній заяві сам позивач та підтверджено матеріали справи, 12.06.2017 року ОСОБА_1 отримав повідомлення про надання пояснень та відповідно до 15.06.2017 року надав пояснення щодо відсутності на робочому місці голові дисциплінарної комісії ОСОБА_6

Суд зауважує, що Законом № 889-VІІІ не передбачено обов'язок ознайомлення державного службовця із матеріалами дисциплінарної справи. На підставі статті 76 даного Закону державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення та вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Позивач даним правом не скористався, будучи обізнаним про існування стосовно нього дисциплінарного провадження.

За таких обставин суд не вбачає в рішенні відповідача про оголошення догани позивачу ознак протиправності.

Частиною 1 статті 11 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 71 КАС України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли судом здійснюється розгляд справ про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень, у яких обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На виконання цих вимог відповідач, як суб'єкт владних повноважень, надав суду докази, які спростовують твердження позивача про порушення його прав, а відтак, довів правомірність свого рішення щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог в частині оголошення ОСОБА_1 догани та відмовляє позивачу в задоволенні позову в цій частині.

Щодо зобов'язати відповідача нарахувати премію за період травень-липень 2017 року, суд зазначає наступне.

Позивач стверджує, що внаслідок незаконного притягнення його до дисциплінарної відповідальності відповідач протиправно позбавив ОСОБА_1 премії за червень 2017 року, яка на думку позивача, є складовою заробітної плати, а не видом заохочення, чим порушено законодавство про оплату праці.

Ухвалою від 11.09.2017 року суд витребував у відповідача пояснення щодо виду премії, які встановлені для державних службовців Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства, у тому числі ОСОБА_1, за період травня-липня 2017 року, а також накази керівника про преміювання позивача у зазаначений період та письмові докази на підтвердження даних обставин.

На виконання даної ухвали Чорноморське басейнове управління пояснило, що преміювання ОСОБА_1 у період травня-липня не здійснювалось, оскільки він знаходився на випробувальному терміні, що не передбачає нарахування премії.

Відповідно до частини другої статті 50 Закону № 889-VІІІ заробітна плата державного службовця складається з: 1) посадового окладу; 2) надбавки за вислугу років; 3) надбавки за ранг державного службовця; 4) виплати за додаткове навантаження у зв'язку з виконанням обов'язків тимчасово відсутнього державного службовця; 5) виплати за додаткове навантаження у зв'язку з виконанням обов'язків за вакантною посадою державної служби; 6) премії (у разі встановлення).

За результатами роботи та щорічного оцінювання службової діяльності державним службовцям можуть встановлюватися премії. До премій державного службовця належать: 1) премія за результатами щорічного оцінювання службової діяльності; 2) місячна або квартальна премія відповідно до особистого внеску державного службовця в загальний результат роботи державного органу (ч. 3 ст. 50 Закону № 889-VІІІ).

Премії виплачуються в межах фонду преміювання залежно від особистого внеску державного службовця в загальний результат роботи державного органу.

Встановлення премій державним службовцям здійснюється керівником державної служби відповідно до затвердженого ним Положення про преміювання у відповідному державному органі, погодженого з виборним органом первинної профспілкової організації (за наявності) (ч. 5 ст. 52 Закону № 889-VІІІ).

Так, наказом начальника Чорноморського басейнового управління від 23.12.2016 року № 51-о ОСОБА_1 призначено з 26.12.2016 року на посаду головного державного інспектора відділу рибоохоронного патруля № 4 Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства з випробувальним терміном шість місяців.

Отже, у період з 26.12.2016 року по 26.06.2017 року включно щодо позивача встановлено випробувальний термін.

Суд погоджується із позицією позивача, що премія не є видом заохочення, проте встановлення премій здійснюється керівником державної служби за результатами роботи державного службовця.

Згідно пункту 1.3. Положення про преміювання працівників Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства, затвердженого наказом від 10.11.2017 року № 05, преміювання працівників здійснюється за рішенням начальника Установи за результатами фінансово-господарської діяльності в межах фонду оплати праці.

Таким чином, оскільки сторонами не надано суду доказів прийняття керівником Чорноморського басейнового управління рішення про встановлення ОСОБА_1 премії у період його роботи на посаді державного інспектора відділу рибоохоронного патруля № 4 (з 26.12.2016 по 26.06.2017), а також доказів того, що внаслідок притягнення до відповідальності позивач позбавлений премії, суд не вбачає підстав для зобов'язання відповідача нарахувати премію за період травень-липень 2017 року.

Зважаючи на необгрунтованість позовних вимог в частині скасування наказу про оголошення догани та зобов'язання нарахувати премію, підстав для стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 моральної шкоди у розмірі середньої заробітної плати суд не вбачає.

За таких обставин суд повністю відмовляє ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 11, 71, 122, 158-163, 167 КАС України, суд, -

постановив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог до Чорноморського басейнового управління Державного агенства рибного господарства про визнання нечинним наказу, зобов'язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення. В разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Кисильова О.Й.

кат. 12.2