Справа № 464/1108/17
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2017-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2017 рокуЛьвів№ 876/8061/17

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Большакової О.О., Макарика В.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Парадокс ЛТД" та ОСОБА_1 на постанову Сихівського районного суду міста Львова від 07 червня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Парадокс ЛТД", ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправними та скасування постанов, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2017 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю фірма "Парадокс ЛТД" звернувся до суду із позовом до відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.01.2017 №0006-вих.-470/11 на Товариство з обмеженою відповідальністю фірма "Парадокс ЛТД" в сумі 72000,00 гривень.

В обґрунтування позовних вимог, зокрема, зазначає, що Товариством з обмеженою відповідальністю фірма "Парадокс ЛТД" здійснено будівництво (реконструкція) торгівельного приміщення ІІ-ої категорій складності на вулиці Володимира Великого, 61 у місті Львові відповідно до декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстровану Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області 23.04.2016 року №ЛВ 33. По закінченні будівельних робіт він неодноразово звертався до відповідача з деклараціями про готовність об»єкта до експлуатації, але такі повертались на доопрацювання з різних формальних підстав, внаслідок чого будівля за її функціональним призначенням жодним чином не використовується, а лише здійснюються необхідні дії щодо підготовки такого в майбутньому. Твердження відповідача про експлуатацію торгівельного приміщення не ґрунтуються на жодних доказах. Крім того відповідачем не надіслано позивачу акт перевірки, припис, протокол про порушення у сфері містобудівельної діяльності, що позбавило його права на ознайомлення з їх змістом.

У лютому 2017 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові по справі про адміністративне правопорушення від 26.01.2017 №0006-вих.-469/33 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 гривень.

В обґрунтування позовних вимог, зокрема, зазначає, що по закінченні будівельних робіт ТзОВ фірмою «Парадокс ЛТД», директором якого він являється, неодноразово звертався до відповідача з деклараціями про готовність об»єкта до експлуатації, але такі повертались на доопрацювання з різних формальних підстав, внаслідок чого будівля жодним чином не використовується за її функціональним призначенням, а лише здійснюються необхідні дії щодо підготовки такого в майбутньому. Всупереч вимогам КУпАП в протоколі (як і в постанові відповідача) взагалі не зазначено належних доказів самого факту наявності події, складу та обставин даного правопорушення, а відтак, твердження про вчинення правопорушення є повністю протиправними. Зазначив, що відповідачем не врахувано характер вчиненого правопорушення, особи правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, та не враховано відсутність у нього спроможності сплатити накладений штраф.

Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 07 червня 2017 року за клопотанням ТзОВ фірма «Парадокс ЛТД» справу за позовом ТзОВ фірма "Парадокс ЛТД" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправною та скасування постанови та за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправною та скасування постанови обєднано в одне провадження.

Постановою Сихівського районного суду міста Львова від 07 червня 2017 року у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Парадокс ЛТД" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправною та скасування постанови та в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправною та скасування постанови відмовлено.

Постанова мотивована тим, що в процесі проведення перевірки відповідачем було встановлено використання приміщень об»єкта будівництва, який не був прийнятий у експлуатацію, складено протокол про виявлені порушення у відповідності до вимог КУпАП та Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», розгляд вказаних протоколів відбувся із дотриманням встановленої процедури, із належним повідомленням осіб, щодо яких було складено протоколи, оскаржувані постанови прийняті у відповідності до вимог положень законодавства.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивачі оскаржили його в апеляційному порядку. Вважають що оскаржувана постанова прийнята з неповним зясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених у апеляційній скарзі. Просять скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою позовні вимоги задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача, представника позивача, представника відповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначає Закон України «Про архітектурну діяльність», який спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Частиною 1 статті 10 цього Закону передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно частини 2 цієї статті, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI).

Частиною 1 статті 6 Закону № 3038-VI передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких, у відповідності до частини третьої цієї статті, належать структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За приписами п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, проектної документації.

В розумінні статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.41 Закону № 3038-VІ, постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (Далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. 3 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.16 цього ж Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п.17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (пункт 20 Порядку № 553).

Пунктом 21 цього Порядку передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Так, судом першої інстанції достовірно встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 07 грудня 2016 року на підставі направлення № 602-пп для проведення позапланової перевірки достовірності даних в поданій декларації про готовність до експлуатації обєкта від 23.11.2016 №2-29230-Л-07, що надійшла в Інспекцію ДАБК у м. Львові 25.11.2016 відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТзОВ фірма «Парадокс ЛТД».

Під час проведення перевірки в присутності замовника- директора ТзОВ фірма «Парадокс ЛТД» ОСОБА_1 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові встановлено, що замовником на момент перевірки не надано жодних документів на підтвердження достовірності даних у поданій декларації про готовність об»єкта до експлуатації, а також, замовником експлуатуються нежитлові приміщення об»єкту за адресою вул. Володимира Великого, 61 у м. Львові, без зареєстрованої декларації про готовність об»єкта до експлуатації, що підтверджено проведеною фотофіксацією, про що складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.62-64).

Як слідує з акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил директор ТзОВ фірма «Парадокс ЛТД» відмовився від його підписання та отримання, будь-яких зауважень щодо здійснення перевірки не зазначив.

Крім того, разом з актом перевірки 07.12.2016 також складено припис про заборону експлуатації закінченого будівництвом об»єкта, не прийнятого в експлуатацію, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ТзОВ фірми «Парадокс ЛТД» за фактом експлуатації нежитлового торгівельного приміщення без зареєстрованої декларації про готовність об»єкта до експлуатації, протокол про адміністративне правопорушення щодо директора ТзОВ Фірма «Парадокс ЛТД» ОСОБА_1 за фактом експлуатації нежитлового торгівельного приміщення без зареєстрованої декларації про готовність об»єкта до експлуатації та в обох протоколах зазначено дату розгляду справ.

Про розгляд справ щодо правопорушення у сфері містобудівної діяльності по об»єкту «Будівництво торгівельного приміщення по вул. В.Великого,61 у м.Львові» позивачів було повідомлено листами від 26.12.2016р. № 07-вих.- 4315 та від 26.12.2016р. №07-вих.-4313.

Розгляд справ відбувався в присутності директора ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 та за наслідками розгляду 26.01.2017 було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №0006-вих.-470/11, згідно якої ТзОВ фірма «Парадокс ЛТД» визнано винним у правопорушенні, передбаченому абз.3 п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме за експлуатацію нежитлового торгівельного приміщення без зареєстрованої декларації про готовність об»єкта до експлуатації, а також винесено постанову про адміністративне правопорушення №0006-вих.-469/33, згідно якої директора ТзОВ Фірма «Парадокс ЛТД» ОСОБА_1 визнано винним у правопорушенні, передбаченому ч.12. ст.96 КУпАП, а саме за експлуатацію нежитлового торгівельного приміщення без зареєстрованої декларації про готовність об»єкта до експлуатації.

Не погодившись з вказаними постановами про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування, позивачі звернулись до суду з метою захисту свого порушеного права.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

В розумінні ч.1 ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР (далі Закон № 208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до частини 2 цієї статті, вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до абз.3 п.6 ч.2 ст.2 вказаного Закону в редакції, що діяла на момент винесення оскаржуваної постанови, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації: об'єктів II категорії складності - у розмірі сорока п'яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

Згідно з ч.12 ст.96 КУпАП, експлуатація об'єктів будівництва, які завершені будівництвом з та не прийняті в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.ч.1, 8-10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, що належать до І-ІІІ категорій складності, та об»єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об»єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Експлуатація закінчених будівництвом об»єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється. При цьому, експлуатацією є використання об»єкта за призначенням.

Зареєстрована декларація про готовність об»єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об'єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об»єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Підключення закінченого будівництвом об'єкта, прийнятого в експлуатацію до інженерних мереж здійснюється протягом десяти днів з дня відповідного звернення замовника до осіб, які є власниками відповідних елементів інженерної інфраструктури або здійснюють їх експлуатацію. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об»єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Відповідно до п.9, 11-13 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об»єктів, на об'єкті повинні бути виконані всі передбачені проектною документацією згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами роботи, а також змонтоване і випробуване обладнання зокрема, на об»єкті виробничого призначення, на якому встановлено технологічне обладнання, повинні бути проведені пусконалагоджувальні роботі згідно з технологічним регламентом, передбаченим проектом будівництва, створено безпечні умови для роботи виробничого персоналу та перебування людей відповідно до вимог нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, пожежної та техногенної безпеки, екологічних, санітарних норм. Датою прийняття в експлуатацію обєкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Експлуатація об»єктів не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється. Зареєстрована декларація або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об»єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об»єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Відтак, враховуючи те, що в процесі проведення перевірки відповідачем було встановлено порушення вимог вищезазначених нормативних актів, а саме використання приміщень об»єкта будівництва, який не був прийнятий у експлутацію, складено протокол про виявлені порушення у відповідності до вимог КУпАП та Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», розгляд вказаних протоколів відбувся із дотриманням встановленої процедури, із належним повідомленням осіб, щодо яких було складено протоколи, суд приходить до висновку, суми штрафу відповідають розмірам, встановленим абз.3 п.6 ч.2 ст.2«Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та ч.12 ст.96 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.69 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно ч.1 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Суд оцінює належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Із наданих на розгляд суду фотоматеріалів встановлено розміщення на фасаді обєкта рекламної вивіски, графіку роботи, зазначено ціну товару, всередині обєкта встановлено розміщення обладнання для торгівлі водою, виявлено пусті ємкості для води та ємкості наповнені водою.

З аналізу наведених обставин, суд дійшов висновку про використання даного об»єкта будівництва, що фактично є його експлуатацією.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що надані позивачами докази у своїй сукупності не дають підстав вважати що постанова Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.01.2017 №0006-вих.-470/11 на Товариство з обмеженою відповідальністю фірма "Парадокс ЛТД" в сумі 72000,00 гривень та постанова Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові по справі про адміністративне правопорушення від 26.01.2017 №0006-вих.-469/33 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 гривень є протиправними, а натомість вказують на те, що такі прийняті відповідачем обґрунтовано, з дотриманням вимог Конституції та законів України, в межах повноважень та спосіб, передбачений чинним законодавством України, а тому підстав для їх скасування не вбачається.

Відповідно до частини першої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Керуючись частиною 3 статті 160, статтями 195,196, 198, 200, 205, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Парадокс ЛТД" та ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Сихівського районного суду міста Львова від 07 червня 2017 року у справі №464/1108/17 без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів з дня набрання ухвалою законної сили, а у разі складення ухвали в повному обсязі відповідно до ст.160 КАС України з дня складення ухвали в повному обсязі.

Головуючий суддя ОСОБА_3
судді ОСОБА_4
ОСОБА_5

Ухвала складена в повному обсязі 03.10.2017.