Справа № 804/5698/17
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2017-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

804/5698/17

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

08 вересня 2017 р. справа 804/5698/17

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Футбольний клуб «Дніпро» до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування податкового повідомлення-рішення, -

в с т а н о в и в:

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 105-107 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

За правилами ч. 3 ст. 106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Разом із позовною заявою позивач звернувся із заявою про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування даної заяви посилається на скрутний фінансовий стан, з огляду на наявність заборгованості за податковими вимогами та арешт рахунків підприємств.

Суд звернувши увагу на підстави заявленої заяви про відстрочення сплати судового збору, дослідивши матеріали позову, зазначає наступне.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані статтею 88 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України “Про судовий збір”, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України “Про судовий збір” відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Посилання позивача на скрутне фінансове становище підприємства є необґрунтованими, оскільки дана обставини не є встановленою законом підставою для відстрочення сплати судового збору.

В якості доказів скрутного майнового стану позивачем надані вимоги про сплату боргу від 02.08.2016, від 05.09.2016, від 03.10.2016, а також постанову про арешт коштів боржника від 15.07.2016.

Проте, вказані документи лише фіксують факт наявності податкової заборгованості позивача та не свідчать про скрутний майновий стан останнього з огляду на відсутність відповідних доказів неможливості сплатити позивачем судовий збір, передбачений законом, саме на дату звернення до суду із даною позовною заявою.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність підстав у позивача для відстрочення сплати судового збору за звернення із даним позовом.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України “Про судовий збір”, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1600,00 грн.

Отже, судом встановлено, що предметом позову є вимоги, що містять майновий характер.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України “Про судовий збір”, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб’єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, розмір судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який позивач не сплатив становить – 1600грн.

Відповідно до ч. 1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за необхідне адміністративний позов залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106, 108, 165 КАС України суддя, –

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Футбольний клуб «Дніпро» про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Футбольний клуб «Дніпро» до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування податкового повідомлення-рішення- залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви – 10 днів з моменту отримання даної ухвали шляхом: надання до суду оригіналу документу про сплату судового збору за вимогу майнового характеру у сумі – 1600грн.

Роз’яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.В.Турлакова