Справа № 813/3237/17
Суддя: Сакалош Володимир Миколайович
Дата ухвалення: 2017-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2017 року № 813/3237/17

м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Сакалоша В.М.,

за участю секретаря судового засідання Магиревич Ю.Д.,

представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові адміністративну справу за позовом Керівника Червоноградської місцевої прокуратури Львівської області до Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області в особі Виконавчого комітету Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області про визнання протиправною бездіяльність, зобовязання до вчинення дій, -

В С Т А Н О В И В :

Керівник Червоноградської місцевої прокуратури Львівської області (далі позивач) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області в особі Виконавчого комітету Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області (далі відповідач), в якому просить суд:

-визнати протиправною бездіяльність Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області в особі виконавчого комітету Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на кожен із обєктів культурної спадщини місцевого та національного значення, що знаходяться на території смт. Куликів, Жовківського району, Львівської області, зокрема: ОСОБА_2 Миколая (мур.) 1538 р.; Єврейське кладовище; Могила січових стрільців 1918 р. і воїнів УПА, памятник, мармурова крихта, старе кладовище; Дільниця на кладовищі 8 братсь-ких могил 215 радянських воїнів, які загинули в 1944 р., памятник, мармурова крихта, кладовище; Братська могила 12 відомих і 5 невідомих курсантів Львівського вищого військового училища, які загинули, захищаючи село Грибовичі у 1941 р., памятник, мармурова крихта, лабрадорит, кладовище; ОСОБА_3Шевченку, українському поету і художнику, Городище давньоруського часу ХІІ-ХІІІ ст., Поселення двошарове давньо-руського часу і пізнього середньовіччя, на пд.зах. околиці селища, 0,2 км на пд. від двох суміжних пятиповер-хових будинків, на пологому схилі лів. берега р. Думни, 0,15 км на пд. від водонапірної башти; поселення одношарове давньоруського часу, 0,5 км на пд.зах. від селища, на зах. від району новобудов, на мисоподіб-ному виступі прав. берега р. Думни; поселення двошарове давньоруського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. ОСОБА_4, в районі новобу-дов, на сх. від шосейної дороги, яка веде до села Жовтанці, на пологому схилі прав. берега струмка, неподалік від місця його витоку; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, на прилег-лій території до будинків № 75-81 по вул. Б.Хмельницького, на лів. березі струмка лів. допливу р. Думни; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. Загорода, на прилеглій до будинків № 39-47 території, на видовженому мисі першої надзаплавної тераси, утвореного злиттям р. Думни і її лів. допливу, при виїзді до с. Надичі; поселення одношарове давньоруського часу, на пд.сх. околиці селища, 0,2 км на сх. від швейної фабрики, 0,3 км на сх. від шосейної дороги Львів-Жовква, на пологому схилі берега безіменного прав. допливу р. Думни, та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України;

-зобовязати Куликівську селищну раду Жовківського району Львівської області в особі виконавчого комітету Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на кожен із обєктів культурної спадщини місцевого та національного значення, що знаходяться на території смт. Куликів Жовківського району, Львівської області, зокрема: ОСОБА_2 Миколая (мур.) 1538 р.; Єврейське кладовище; Могила січових стрільців 1918 р. і воїнів УПА, памятник, мармурова крихта, старе кладовище; Дільниця на кладовищі 8 братсь-ких могил 215 радянських воїнів, які загинули в 1944 р., памятник, мармурова крихта, кладовище; Братська могила 12 відомих і 5 невідомих курсантів Львівського вищого військового училища, які загинули, захищаючи село Грибовичі у 1941 р., памятник, мармурова крихта, лабрадорит, кладовище; ОСОБА_3Шевченку, українському поету і художнику, Городище давньоруського часу ХІІ-ХІІІ ст., Поселення двошарове давньо-руського часу і пізнього середньовіччя, на пд.зах. околиці селища, 0,2 км на пд. від двох суміжних пятиповер-хових будинків, на пологому схилі лів. берега р. Думни, 0,15 км на пд. від водонапірної башти; поселення одношарове давньоруського часу, 0,5 км на пд.зах. від селища, на зах. від району новобудов, на мисоподіб-ному виступі прав. берега р. Думни; поселення двошарове давньоруського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. ОСОБА_4, в районі новобу-дов, на сх. від шосейної дороги, яка веде до села Жовтанці, на пологому схилі прав. берега струмка, неподалік від місця його витоку; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, на прилег-лій території до будинків № 75-81 по вул. Б.Хмельницького, на лів. березі струмка лів. допливу р. Думни; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. Загорода, на прилеглій до будинків № 39-47 території, на видовженому мисі першої надзаплавної тераси, утвореного злиттям р. Думни і її лів. допливу, при виїзді до с. Надичі; поселення одношарове давньоруського часу, на пд.сх. околиці селища, 0,2 км на сх. від швейної фабрики, 0,3 км на сх. від шосейної дороги Львів-Жовква, на пологому схилі берега безіменного прав. допливу р. Думни та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

Позовні вимоги мотивовані тим, що саме на Куликівську селищну раду Жовківського району Львівської області в особі виконавчого комітету Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області, покладається обовязок виготовлення облікової документації на кожен із обєктів культурної спадщини місцевого та національного значення, що знаходяться на території смт. Куликів Жовківського району, Львівської області, та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України. Зокрема, згідно з даними Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації встановлено, що на адміністративній території смт.Куликів Жовкіського району, Львівської області, наявні 13 памяток культурної спадщини, зокрема 1 пам`ятка архітектури і містобудування, 4 памятки історії, 1 памятка монументального мистецтва та 7 памяток археології, однак згідно даних Державного реєстру нерухомих пам'яток України інформація щодо наявності на території Куликівської селищної ради памяток культурної спадщини відсутня. Водночас, вивченням інформації Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації встановлено, що на території Куликівської селищної ради знаходяться 9 памяток культурної спадщини, одна з яких національного значення. У свою чергу, облікова документація на дані памятки відсутня. Таким чином, вважаючи, що бездіяльність відповідача порушує інтереси держави, позивач, керуючись ч.2 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та ч.2 ст.60 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), звернувся до суду з адміністративним позовом.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги та надала пояснення згідно з обґрунтуваннями, наведеними у позовній заяві, просила суд позов задовольнити повністю.

Відповідач явку уповноважених представників у судове засідання не забезпечив, хоча належним чином був повідомлений, про дату, час та місце судового засідання. Водночас, жодних заперечень на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.

Заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що Червоноградською місцевою прокуратурою Львівської області вивчено питання занесення обєктів культурної спадщини, що розташовані на території Жовківського району Львівської області, зокрема, на території смт. Куликів, до Державного реєстру нерухомих памяток України.

Так, згідно з даними Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації встановлено, що на адміністративній території смт.Куликів Жовкіського району, Львівської області, наявні 13 памяток культурної спадщини, зокрема 1 пам`ятка архітектури і містобудування, 4 памятки історії, 1 памятка монументального мистецтва та 7 памяток археології, однак згідно даних Державного реєстру нерухомих пам'яток України інформація щодо наявності на території Куликівської селищної ради памяток культурної спадщини відсутня.

Водночас, вивченням інформації Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації встановлено, що на території Куликівської селищної ради знаходяться 9 памяток культурної спадщини, одна з яких національного значення. Зокрема: ОСОБА_2 Миколая (мур.) 1538 р.; Єврейське кладовище; Могила січових стрільців 1918 р. і воїнів УПА, памятник, мармурова крихта, старе кладовище; Дільниця на кладовищі 8 братсь-ких могил 215 радянських воїнів, які загинули в 1944 р., памятник, мармурова крихта, кладовище; Братська могила 12 відомих і 5 невідомих курсантів Львівського вищого військового училища, які загинули, захищаючи село Грибовичі у 1941 р., памятник, мармурова крихта, лабрадорит, кладовище; ОСОБА_3Шевченку, українському поету і художнику, Городище давньоруського часу ХІІ-ХІІІ ст., Поселення двошарове давньо-руського часу і пізнього середньовіччя, на пд.зах. околиці селища, 0,2 км на пд. від двох суміжних пятиповер-хових будинків, на пологому схилі лів. берега р. Думни, 0,15 км на пд. від водонапірної башти; поселення одношарове давньоруського часу, 0,5 км на пд.зах. від селища, на зах. від району новобудов, на мисоподіб-ному виступі прав. берега р. Думни; поселення двошарове давньоруського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. ОСОБА_4, в районі новобу-дов, на сх. від шосейної дороги, яка веде до села Жовтанці, на пологому схилі прав. берега струмка, неподалік від місця його витоку; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, на прилег-лій території до будинків № 75-81 по вул. Б.Хмельницького, на лів. березі струмка лів. допливу р. Думни; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. Загорода, на прилеглій до будинків № 39-47 території, на видовженому мисі першої надзаплавної тераси, утвореного злиттям р. Думни і її лів. допливу, при виїзді до с. Надичі; поселення одношарове давньоруського часу, на пд.сх. околиці селища, 0,2 км на сх. від швейної фабрики, 0,3 км на сх. від шосейної дороги Львів-Жовква, на пологому схилі берега безіменного прав. допливу р. Думни. У свою чергу, облікова документація на дані памятки відсутня.

Так, у відповідь на витребувану місцевою прокуратурою інформацію щодо наявності облікової документації по кожній із памяток культурної спадщини, а також щодо скерування такої документації на розгляд Консультативної ради відділу охорони культурної спадщини та культурних цінностей Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації, Куликівська селищна рада Жовківського району Львівської області зазначила, що облікової документації на кожен обєкт культурної спадщини в селищній раді немає.

Аналізуючи приписи законодавства у взаємозвязку з обставинами даної справи, суд дійшов до переконання про обґрунтованість позовних вимог, з огляду на таке.

У відповідності до ст.121 Конституції України на органи прокуратури покладено функції представництва інтересів громадян і держави в судах у випадках визначених законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до окружного адміністративного суду в інтересах держави передбачено ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 60 КАС України.

Підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч. 2 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Відповідно до ч. 2 ст. 60 КАС України прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Суд погоджується з твердженням позивача про відсутність органу уповноваженого на звернення до адміністративного суду з відповідним позовом до органу місцевого самоврядування, що у взаємозвязку з необхідністю врегулювання відносин у сфері охорони культурної спадщини зумовлює повноваження прокуратури на звернення до суду.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон України «Про охорону культурної спадщини» (далі Закон).

Положеннями ст.1 Закону визначено, що об'єкт культурної спадщини визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов'язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об'єкти (об'єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об'єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.

Памяткою культурної спадщини, в силу положень ст.1 цього Закону, є обєкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих памяток України, або обєкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) обєкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих памяток України.

Охорона культурної спадщини, відповідно до положень ст.1 Закону, являє собою систему правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об'єктів культурної спадщини.

Тобто, регулювання відносин у сфері охорони культурної спадщини, спрямоване на її збереження, використання об'єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь.

Згідно із ст.ст. 3-6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать, зокрема, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Так, частиною 2 статті 5 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, належить, зокрема: 2) реалізація державної політики з питань охорони культурної спадщини; 3) ведення Державного реєстру нерухомих памяток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих обєктів культурної спадщини; 5) подання Кабінету Міністрів України пропозицій про занесення обєктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих памяток України та про внесення змін до нього щодо памяток національного значення; 6) занесення обєктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих памяток України та внесення змін до нього щодо памяток місцевого значення.

При цьому, частиною 2 статті 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що до повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить: 1) забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; 2) подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; 3) забезпечення юридичним і фізичним особам доступу до інформації, що міститься у витягах з Державного реєстру нерухомих пам'яток України, а також надання інформації щодо програм та проектів будь-яких змін у зонах охорони пам'яток та в історичних ареалах населених місць.

Порядок визначення категорій пам'яток для занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України регламентовано постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2001 року №1760 (в редакції постанови КМУ від 14.09.2016 №626).

Зокрема, п. 1 Порядку визначення категорій пам'яток для занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, затвердженого постановою КМУ від 27.12.2001 №1760 (в редакції постанови КМУ від 14.09.2016 року №626) (далі - Порядок) передбачено, що обєкти культурної спадщини заносяться до Державного реєстру нерухомих памяток України (далі - Реєстр) за рішенням Кабінету Міністрів України (щодо обєктів національного значення) та Мінкультури (щодо обєктів місцевого значення).

На кожний обєкт культурної спадщини, що пропонується відповідним органом охорони культурної спадщини для занесення до Реєстру, складається облікова документація, яка підлягає постійному зберіганню в такому органі.

Занесення обєкта культурної спадщини до Реєстру без облікової документації не допускається (п. 2 Порядку).

Пунктом 3 розділу Х «Прикінцеві положення» Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що об'єкти, включені до списків (переліків) пам'яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР «Про охорону і використання пам'яток історії та культури», визнаються пам'ятками відповідно до цього Закону.

Згідно п. 3 Порядку облікова документація на обєкти культурної спадщини, які відповідно до пункту 3 розділу Х «Прикінцеві положення» Закону України «Про охорону культурної спадщини» визнаються памятками, включає облікову картку або паспорт, коротку історичну довідку, акт технічного стану та матеріали фотофіксації сучасного стану.

Облікова документація на щойно виявлені обєкти культурної спадщини включає облікову картку, коротку історичну довідку, акт технічного стану та матеріали фотофіксації сучасного стану. Пропозиції щодо включення щойно виявлених обєктів культурної спадщини до Реєстру подаються не пізніше ніж протягом трьох років з дня їх включення до переліку обєктів культурної спадщини.

Облікова документація, що передбачає виконання роботи з метою виявлення, дослідження, фіксації обєкта культурної спадщини, визначення його антропологічної, археологічної, естетичної, етнографічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності, складається спеціально уповноваженими органами охорони культурної спадщини, до яких належать орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські, районні держадміністрації, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад (п. 4 Порядку).

Більше того, згідно п. 4 Порядку визначення категорій пам'яток для занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2001 року №1760, в редакції постанови КМУ від 27.12.2001, облікова документація, що передбачає виконання роботи з метою виявлення, дослідження, фіксації об'єкта культурної спадщини, визначення його антропологічної, археологічної, естетичної, етнографічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності, складається органами охорони культурної спадщини Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій, органами охорони культурної спадщини місцевого самоврядування згідно з їх компетенцією або уповноваженими ними установами та організаціями.

Пунктом 5 Порядок (в редакції постанови КМУ від 14.09.2016 року №626) передбачено, що якщо обєкт культурної спадщини є комплексом (ансамблем) або визначним місцем, облікова документація на такий обєкт включає паспорт на комплекс (ансамбль) або визначне місце в цілому, облікову картку на кожний окремий обєкт культурної спадщини, що входить до складу комплексу (ансамблю) або визначного місця, генеральний план з позначенням меж території комплексу (ансамблю) або визначного місця і кожного окремого обєкта культурної спадщини, матеріали фотофіксації як окремих обєктів культурної спадщини, так і загального вигляду всього комплексу (ансамблю) або визначного місця.

Якщо обєкт культурної спадщини має зовні чи в інтерєрі твори мистецтва або елементи опорядження, які є предметом охорони, додатково складаються облікові картки на внутрішнє чи зовнішнє оздоблення (п. 6 Порядку).

Порядок обліку об'єктів культурної спадщини регламентовано наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 року №158.

Зокрема, облік об'єктів культурної спадщини включає: виявлення, обстеження, дослідження, фотофіксацію об'єктів культурної спадщини, підготовку графічних матеріалів (у разі необхідності) та визначення предмета охорони культурної спадщини, складання переліків обєктів культурної спадщини та облікової документації на ці об'єкти, підготовку подання Міністерству культури України та Кабінету Міністрів України для занесення обєктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (п. 1.3. Порядку).

На виявлені обєкти культурної спадщини складається облікова картка обєкта культурної спадщини, коротка історична довідка, акт технічного стану обєкта (памятки) культурної спадщини за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку (п. 2.3. Порядку).

Облікова картка об'єкта культурної спадщини, коротка історична довідка, акт технічного стану об'єкта (памятки) культурної спадщини подаються за місцезнаходженням таких об'єктів на розгляд науково-методичної ради з питань охорони культурної спадщини органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, консультативних рад органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та наукової (вченої) ради установи, організації, діяльність якої пов'язана з охороною культурної спадщини, які оцінюють відповідність кожного об'єкта критеріям, зазначеним у пунктах 10 і 11 Порядку визначення категорій пам'яток для занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2001 року №1760 (п. 3.1. Порядку).

Таким чином, суд зазначає, що занесенню об'єкта культурної спадщини місцевого та національного значення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України передує певна робота спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини, зокрема, виконавчого органу Куликівської селищної ради, який повинен виготовити облікову документацію на кожен із обєктів культурної спадщини та подати пропозиції органу охорони культурної спадщини вищого рівня (Департамент архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації). За результатами оцінки консультативної ради органу культурної спадщини обласної держадміністрації у 15-денний строк надається висновок щодо доцільності занесення обєкта культурної спадщини до Реєстру, який надсилається Мінкультури у день його підписання. Результати розгляду висновку та облікової документації експертна комісія Мінкультури оформляє протоколом, що є підставою для занесення обєкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України об'єктів культурної спадщини.

У свою чергу, форму облікової картки обєкта культурної спадщини та паспорта обєкта культурної спадщини затверджено наказом Міністерства культури і мистецтв України та Державного комітету України з будівництва та архітектури від 13 травня 2004 року № 295/104 «Про затвердження форм облікової картки та паспорта обєкта культурної спадщини», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 03 червня 2004 року за № 693/9292 (п. 4.2. Порядку).

Документи на обєкт культурної спадщини складаються у чотирьох примірниках, один з яких зберігається в Мінкультури України, другий - в органі виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органах охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, третій - у районних державних адміністраціях або у виконавчому органі сільської, селищної, міської ради, четвертий - у розробника документів (п. 4.4. Порядку).

Однак, як досліджено судом, попри наведені правові норми у сфері охорони культурної спадщини, відповідачем облікова документація на обєкти культурної спадщини не складалася і на розгляд Консультативної ради відділу охорони культурної спадщини та культурних цінностей Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації не скеровувалася.

Суд зазначає, що бездіяльністю є певна форма поведінки особи, яка полягає у невиконанні нею дій, які вона повинна була і могла вчинити, відповідно до покладених на неї обовязків, згідно із законодавством України. А правовий аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що саме на відповідача Куликівську селищну раду Жовківського району Львівської області в особі виконавчого комітету Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області, покладається обовязок виготовлення облікової документації на кожен із обєктів культурної спадщини місцевого та національного значення, що знаходяться на території смт. Куликів Жовківського району, Львівської області, та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

Згідно з ч.2 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч.2 цієї ж статті, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. При цьому, суд вважає за потрібне наголосити на необхідності дотримуватися й позиції, висловленої у рішенні Європейського Суду з прав людини у п.53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумними сумнівом».

За вказаних обставин суд доходить висновку, що бездіяльность відповідача є протиправною, а відтак, позов належить задовольнити.

Відповідно до вимог ст. 94 КАС України відшкодування витрат, понесених позивачем - суб'єктом владних повноважень, не передбачено.

Керуючись ст.ст.2, 7-14, 18, 19, 69-72, 94, 158-163, 167 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області в особі виконавчого комітету Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на кожен із обєктів культурної спадщини місцевого та національного значення, що знаходяться на території смт. Куликів, Жовківського району, Львівської області, зокрема: ОСОБА_2 Миколая (мур.) 1538 р.; Єврейське кладовище; Могила січових стрільців 1918 р. і воїнів УПА, памятник, мармурова крихта, старе кладовище; Дільниця на кладовищі 8 братсь-ких могил 215 радянських воїнів, які загинули в 1944 р., памятник, мармурова крихта, кладовище; Братська могила 12 відомих і 5 невідомих курсантів Львівського вищого військового училища, які загинули, захищаючи село Грибовичі у 1941 р., памятник, мармурова крихта, лабрадорит, кладовище; ОСОБА_3Шевченку, українському поету і художнику, Городище давньоруського часу ХІІ-ХІІІ ст., Поселення двошарове давньо-руського часу і пізнього середньовіччя, на пд.зах. околиці селища, 0,2 км на пд. від двох суміжних пятиповер-хових будинків, на пологому схилі лів. берега р. Думни, 0,15 км на пд. від водонапірної башти; поселення одношарове давньоруського часу, 0,5 км на пд.зах. від селища, на зах. від району новобудов, на мисоподіб-ному виступі прав. берега р. Думни; поселення двошарове давньоруського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. ОСОБА_4, в районі новобу-дов, на сх. від шосейної дороги, яка веде до села Жовтанці, на пологому схилі прав. берега струмка, неподалік від місця його витоку; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, на прилег-лій території до будинків № 75-81 по вул. Б.Хмельницького, на лів. березі струмка лів. допливу р. Думни; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. Загорода, на прилеглій до будинків № 39-47 території, на видовженому мисі першої надзаплавної тераси, утвореного злиттям р. Думни і її лів. допливу, при виїзді до с. Надичі; поселення одношарове давньоруського часу, на пд.сх. околиці селища, 0,2 км на сх. від швейної фабрики, 0,3 км на сх. від шосейної дороги Львів-Жовква, на пологому схилі берега безіменного прав. допливу р. Думни, та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

Зобовязати Куликівську селищну раду Жовківського району Львівської області в особі виконавчого комітету Куликівської селищної ради Жовківського району Львівської області виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на кожен із обєктів культурної спадщини місцевого та національного значення, що знаходяться на території смт. Куликів Жовківського району, Львівської області, зокрема: ОСОБА_2 Миколая (мур.) 1538 р.; Єврейське кладовище; Могила січових стрільців 1918 р. і воїнів УПА, памятник, мармурова крихта, старе кладовище; Дільниця на кладовищі 8 братсь-ких могил 215 радянських воїнів, які загинули в 1944 р., памятник, мармурова крихта, кладовище; Братська могила 12 відомих і 5 невідомих курсантів Львівського вищого військового училища, які загинули, захищаючи село Грибовичі у 1941 р., памятник, мармурова крихта, лабрадорит, кладовище; ОСОБА_3Шевченку, українському поету і художнику, Городище давньоруського часу ХІІ-ХІІІ ст., Поселення двошарове давньо-руського часу і пізнього середньовіччя, на пд.зах. околиці селища, 0,2 км на пд. від двох суміжних пятиповер-хових будинків, на пологому схилі лів. берега р. Думни, 0,15 км на пд. від водонапірної башти; поселення одношарове давньоруського часу, 0,5 км на пд.зах. від селища, на зах. від району новобудов, на мисоподіб-ному виступі прав. берега р. Думни; поселення двошарове давньоруського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. ОСОБА_4, в районі новобу-дов, на сх. від шосейної дороги, яка веде до села Жовтанці, на пологому схилі прав. берега струмка, неподалік від місця його витоку; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, на прилег-лій території до будинків № 75-81 по вул. Б.Хмельницького, на лів. березі струмка лів. допливу р. Думни; поселення двошарове давньо-руського часу і періоду середньовіччя, на пн.сх. околиці селища, в кінці вул. Загорода, на прилеглій до будинків № 39-47 території, на видовженому мисі першої надзаплавної тераси, утвореного злиттям р. Думни і її лів. допливу, при виїзді до с. Надичі; поселення одношарове давньоруського часу, на пд.сх. околиці селища, 0,2 км на сх. від швейної фабрики, 0,3 км на сх. від шосейної дороги Львів-Жовква, на пологому схилі берега безіменного прав. допливу р. Думни та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Львівського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Сакалош В.М.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 06 жовтня 2017 року.