Справа № 826/5394/16
Суддя: Желтобрюх І.Л.
Дата ухвалення: 2017-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/5394/16 Головуючий у 1-й інстанції: Смолій І.В. Суддя-доповідач: Желтобрюх І.Л.
У Х В А Л А

Іменем України

27 вересня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючої-судді: Желтобрюх І.Л.,

суддів: Бєлової Л.В.,

Парінова А.Б.,

при секретарі: Вітковській К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Київської міської митниці Державної фіскальної служби на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 травня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кнауф Гіпс Київ» до Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Кнауф Гіпс Київ» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської митниці Державної фіскальної служби та просило визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про визнання коду товару від 28.01.2016р. №КТ-106-2016.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 травня 2017 року позов задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив постанову суду першої інстанції скасувати як таку, що ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права, та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що судом першої інстанції неповно з'ясовано та не доведено обставини, що мають значення для справи, а висновки, викладені ним в оскаржуваній постанові, не відповідають обставинам справи.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, які з'явилися у судове засідання, вивчивши матеріали справи, дослідивши й проаналізувавши доводи апеляційної скарги і докази на їх підтвердження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, 22.12.2015 Декларантом позивача, - ТОВ «Фортунат», було подано до Київської міської митниці ДФС вантажну митну декларацію №100250005/2015/117683 щодо розмитнення товарів будівельного призначення.

Серед товарів, які декларувались, значився в графі 31 Товар - G4X smart за кодом УКТЗЕД . Відповідно до зазначеної графи, позивачем вказано наступний опис товару: бетонозмішувач з електричним приводом використовується для змішування будівельних розчинів, не містить радіообладнання, в комплекті: арт. 00257359 G4X smart з насосом 0,37400V - 2шт., арт. 0246444 RITMO L - 2шт., торгівельна марка «PFT», виробництво «Knauf PFT GmbH&Co.KG», Країна виробництва: DE.

Однак, митним органом відмовлено в розмитнені зазначеного товару та винесено рішення про визначення коду товару від 28.01.2016 №КТ-06-2016 в якому зазначено: «механічні пристрої з електричним приводом - штукатурні машини арт. 00257359 G4X smart з насосом 0,37400V - 2шт., арт. 0246444 RITMO L - 2шт. Призначені для безперервного приготування, подачі до місця роботи та нанесення (розбризкування) на оброблювану поверхню будівельних розчинів на основі сухих сумішей для машинного застосування і води. Готовий розчин подається в шнековий насос і виштовхується через шланг. Нанесення (розбризкання) готової суміші відбувається завдяки подачі стисненого повітря через шланг до штукатурного пістолету. Торгівельна марка «PFT», виробництво «Knauf PFT GmbH&Co.KG», Країна виробництва: DE.». Код товару УКТЗЕД - .

Зміна коду товару призвела до донарахування позивачу митних платежів у розмірі 25016,66 грн.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що як митні органи України з 2013 року по 2015 рік, так і митні органи країни виробника продукції, неоднократно раніше визначали спірну товарну позицію за кодом УКТЗЕД , а тому зміна без належних на те підстав коду товарної позиції на інший є порушенням вимог Міжнародної Конвенції про Гармонізовану систему опису і кодування товарів.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до частин 1 та 2 ст.69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до ч.1 ст.67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Відповідно до ч.4 ст.67 Митного кодексу України структура десятизначного цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» з врахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД та характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Згідно з Законом України «Про Митний тариф України» митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

З метою забезпечення виконання Закону України «Про Митний тариф України» та Постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», а також забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року, затверджені наказом Державної фіскальної служби від 09.06.2015 №401 (далі - Наказ №401, Пояснення до УКТЗЕД).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем згідно ВМД класифікація товару визначена за кодом УКТЗЕД , який застосовується для: обладнання для сортування, просiювання, сепарацiї, промивання, подрiбнення, розмелювання, змiшування або перемiшування ґрунту, камiння, руд чи iнших мiнеральних копалин у твердому (включаючи порошкоподiбний та пастоподiбний) станi; обладнання для агломерацiї, формування або вiдливання твердого мiнерального палива, керамiчних паст, незатвердiлого цементу, гiпсових матерiалiв або iнших мiнеральних речовин у виглядi порошку або пасти; машини формувальнi для виробництва пiщаних ливарних форм.

Відповідачем, в свою чергу, згідно оскаржуваного рішення, визначено товар за кодом УКТЗЕД , який застосовується для: механiчнiх пристроїв (з ручним керуванням або без нього) для розбризкування або розпилення рiдких чи порошкоподiбних речовин; вогнегасники, зарядженi або незарядженi; пульверизатори та аналогiчнi пристрої; пiскоструминнi, пароструминнi та аналогiчнi метальнi пристрої.

При прийнятті оскаржуваного рішення митний орган виходив з того, що у товарній позиції 8424 УКТЗЕД класифікуються механічні пристрої (з ручним керуванням або без нього) для розбризкування або розпилення рідких чи порошкоподібних речовин; вогнегасники, заряджені або не заряджені; пульверизатори та аналогічні пристрої; піскоструминні, пароструминні та аналогічні метальні пристрої, в тому числі пульверизатори та аналогічні пристрої.

В той час як товарній позиції 8474 УКТЗЕД класифікуються машини для змішування або перемішування в тому числі бетономішалки або розчинозмішувачі.

Штукатурна машина «PTP C4X smart» призначена для безперервного приготування, подачі до місця роботи та нанесення на оброблювану поверхню в автоматичному режимі будівельних розчинів на основі сухих сумішей заводського виготовлення (для машинного застосування) і води. Приймальний бункер для матеріалу штукатурної машини може наповнюватись сухою сумішшю вручну з мішків та автоматично із силоса через спеціальний перехідник або через пневмотранспортну установку PFT Silomat. Засипана суха суміш з бункера поступає в камеру і розчиняється у воді за допомогою спіралі, після чого готовий розчин подається в шнековий насос і виштовхується через шланг.

Штукатурна машина «Ritmo L» призначена для розпилення і нанесення штукатурки, вирівнювальної шпаклівки, дисперсійних фарб і багатьох інших сухих та готових до використання матеріалів, придатних для машинної обробки. Вищевказані суміші засипаються через завантажувальний резервуар в трубу, де розчиняються з водою та перекачуються насосом через шланг для розпилення чи нанесення.

Митним органом зазначено, що оскільки розбризкування матеріалу вищевказаними штукатурними машинами здійснюється за принципом роботи обладнання, що описане у товарній позиції 8424 його необхідно класифікувати за кодом згідно УКТЗЕД.

Крім того, апелянтом зазначено, що позиція митного органу щодо класифікації товару «Механічні пристрої з електричним приводом - штукатурні машини: арт. 00257359 G4X smart; арт. 00246444 RITMO L» за кодом згідно УКТЗЕД підтверджена листом Державної фіскальної служби України від 27.01.2016 №2516/7/99-99-2503-02-17.

В контексті наведеного колегія суддів звертає увагу на те, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

п.1 Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

п.3 У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Згідно п.7 групи 84 зазначено, що машина, призначена для виконання більш як однією функції, класифікується за основною функцією так, якби вона була єдиною, для якої призначена машина.

Отже, з вищевикладеного вбачається, що позивачем правомірно зазначив в поданій Декларації код товару УКТЗЕД , адже розбризкування без змішування неможливе.

Крім того, відповідно до інформації наведеної в Рахунку фактури (інвойсі) №76372098 від 11.12.2015 виробник та митні органи Німеччини - держави виробника продукції, визначали код УКТЗЕД спірної товарної позиції також як .

За вимогами пп. I, II, III п. а ч. 1 ст. 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису і кодування товарів від 14.06.1983 року, до якої приєдналась Україна 17.05.2002 року, визначено, що кожна сторона бере на себе обов'язок що її митно-статистична номенклатура та буде відповідати Гармонізованій системі з часу вступу цієї Конвенції в силу по відношенню до цієї держави. В зв'язку з цим, кожна сторона зобов'язана по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції, а також ті, що відносяться до них цифрові коди без будь-яких змін та доповнень; застосовувати головні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, групам і субпозиціям і не змінювати об'єми розділів, груп, товарних позицій і субпозицій.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що зміна митним органом коду УКТЗЕД без належних на те підстав є протиправною та порушує Конвенцію про Гармонізовану систему опису і кодування товарів.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Вищого адміністративного суду України від 19.12.2013 по справі №К/800/23828/13.

Стосовно посилань апелянта на лист ДФС від 27.01.2016 №2516/7/99-99-25-03-02-17, як підставу визнання коду товару, слід зауважити, що вказаний лист не є нормативним актом, а тому відповідно не може бути достатньою підставою для визначення коду УКТЗЕД, оскільки по своїй суті має рекомендаційний характер в межах одного відомства.

Колегія суддів звертає увагу на те, що у процесі нормативного регулювання оподаткування важливим є забезпечення справедливого балансу інтересів держави та платника податків, оскільки можливість платника податків чітко розуміти та передбачати правові наслідки вчинюваних ним дій має фундаментальне значення для правильності його застосування, а у випадку неоднозначності нормативних приписів підлягає застосуванню підхід, відповідно до якого істотні правові сумніви мають тлумачитися на користь платника.

Зокрема, у справі «Щокін проти України» Європейський суд з прав людини висловив позицію щодо сумісності способу, в який тлумачиться і застосовується національне законодавство, з принципами Конвенції та практикою ЄСПЛ в світлі захисту прав, гарантованих статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Європейський суд зазначив: "перша та найважливіша вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним… На думку Суду, відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого важливого фінансового питання, порушує вимогу «якості закону», передбачену Конвенцією, та не забезпечує адекватний захист від свавільного втручання публічних органів державної влади у майнові права заявника». У цій справі Суд постановив, що мало місце порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, у тому числі через те, що органи держаної влади віддали перевагу найменш сприятливому тлумаченню національного законодавства, що призвело до накладення на заявника додаткових зобов'язань зі сплати прибуткового податку.

Отже, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Допущення судом першої інстанції порушень норм матеріального та процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи, колегією суддів не виявлено, а тому підстав для скасування оскаржуваної постанови суду немає.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу Київської міської митниці Державної фіскальної служби залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 травня 2017 року, - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуюча:

Судді:

Повний текст ухвали виготовлено 02 жовтня 2017 року.

Головуючий суддя Желтобрюх І.Л.

Судді: Парінов А.Б.

Бєлова Л.В.