Справа № 819/1272/17
Суддя: Данилевич Надія Андріївна
Дата ухвалення: 2017-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 819/1272/17

02 жовтня 2017 р.м.Тернопіль

Тернопільський окружний адміністративний суд, в складі:

головуючого судді Данилевич Н.А.

при секретарі судового засідання Канюки Н.В.

за участю:

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

представника відповідача - Цимбал О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про визнання незаконними та скасування припису та постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області (далі - управління ДАБІ, відповідач), у якому з урахуванням заяви про зміну позовних вимог від 04 вересня 2017 року, поданої до початку розгляду справи по суті, просив:

- визнати протиправним та скасувати припис управління ДАБІ від 15 квітня 2016 року про приведення об'єкта до вимог чинного законодавства шляхом подання та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт в управлінні ДАБІ в термін до 19 липня 2016 року;

- визнати протиправною та скасувати постанову управління ДАБІ № 28//40-1019/819-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 квітня 2016 року.

Позовні вимоги обґрунтовані наступними обставинами.

12 липня 2017 року позивачу стало відомо, що на виконанні в Тернопільському міському відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції перебуває виконавче провадження щодо нього про стягнення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Лише ознайомившись з матеріалами виконавчого провадження ВП № 51432846 підприємець ОСОБА_1 довідався про оскаржувану постанову, винесену 25 квітня 2016 року управління ДАБІ за № 28//40-1019/819-16 про накладення на нього штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Зі змісту постанови вбачається, що головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління ДАБІ ОСОБА_4 15 квітня 2016 року проведено позапланову перевірку за адресою: село Курівці, Зборівський район, Тернопільська область, про що складалися акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 квітня 2016 року, припис про зупинення підготовчих і будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам від 15 квітня 2016 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 квітня 2016 року. Така перевірка та відповідно акт, приписи складалися за відсутності ОСОБА_1 і з якими останній не ознайомлювався.

За результатами перевірки, як зазначено в акті, встановлено виконання будівельних робіт з реконструкції з добудовою приміщення на об'єкті будівництва будівлі свиноферми в селі Курівці Зборівського району Тернопільської область, без дозвільних документів органів держархбудконтролю, які надають право на виконання будівельних робіт, чим порушено пункту 2 частини першої статті 34, частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункти 5, 26 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466. На підставі складеного акту і приписів, винесено постанову про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності у вигляді штрафу в сумі 124020,00 грн.

Позивач зазначає, що не є забудовником нежитлового об'єкту за адресою: АДРЕСА_1 Тернопільська область, а власником, тому в розумінні Закону не є суб'єктом містобудування. Даний об'єкт отримав у дар у 2006 році на підставі договору дарування від ОСОБА_5. Так, 05.07.2006 року був укладений договір дарування будівель, відповідно до якого Дарувальник подарувала безоплатно, а Обдаровуваний (ОСОБА_1.) прийняв нерухоме майно: будівлі чотирьох корівників, телятника, водонапірної башні, що знаходяться в АДРЕСА_2 В подальшому щодо таких об'єктів будь-яких будівельних робіт не виконував, а так само реконструкції, а тому підстав звертатись до відповідача для отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт не було. Також позивач зазначив, що виходячи з даних технічного паспорту об'єкта нерухомого майна, з часу його придбання об'єкт не зазнав змін його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, тобто будь-яка реконструкція нерухомого майна відсутня.

Також підприємець ОСОБА_1 вказує на порушення порядку проведення перевірки, яка здійснювалася без повідомлення позивача та за відсутності позивача, були відсутні законодавчі підстави для проведення позапланової перевірки, а оскаржувану постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 25 квітня 2016 року винесено не уповноваженою особою.

Позивач, представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, наведених у заяві про зміну предмета адміністративного позову, просили позовні вимоги задовольнити повністю.

Позивач в судовому засіданні пояснив, що будь-яких будівельних робіт на об'єктах за адресою: АДРЕСА_1 Тернопільська область, він не виконував, окрім заміни кількох вікон, що були розбиті, та заміни кількох листів шиферу на покритті даху, що тріснули. Щодо добудови, на яку вказує відповідач до приміщення корівника, то така не проводилась підприємцем, про що свідчить технічний паспорт на будівлю, складений на момент дарування, в описі конструктивних елементів і план-схемі яких вже є включені такі добудови.

Представник відповідача управління ДАБІ позовні вимоги не визнала, з підстав наведених у письмових запереченнях проти позову від 07 вересня 2017 року, та зазначила таке.

15 квітня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління ДАБІ на підставі доповідної головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління ДАБІ ОСОБА_4 від 12 квітня 2016 року, у присутності ОСОБА_6 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил підприємця ОСОБА_6 на об'єкті будівництва будівлі свиноферми в селі Курів Зборівського району Тернопільської області (за межами населеного пункту).

За результатами перевірки встановлено, що за вищезазначеною адресою на території колишньої колгоспної ферми підприємцем ОСОБА_1 виконані будівельні роботи з реконструкції з добудовою приміщень № 2, а саме: заміна дерев'яних несучих конструкцій даху та заміни покриття даху, добудова до приміщення з лівого боку по всій довжин приміщення, заміна дерев'яних віконних блоків на металопластикові. Біля будівель розміщенні будівельні матеріали (щебінь вапняковий, щебін гранітний, пісок та інші). Дані роботи виконані без дозвільних документів органів Держархбудконтролю, які надають право на виконання будівельних робіт, чим порушено пункт 2 частини першої статті 34, частину першу статті 36 Закону України «Про регулюванню містобудівної діяльності», пункти 5, 26 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року за № 466.

У зв'язку із виявленими порушеннями посадовою особою 15 квітня 2016 року були складені: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та два приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності разом з актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та приписами про усунення порушення вимог законодавства надіслано позивачу 19 квітня 2016 року поштовим зв'язком, у зв'язку відмовою позивача від підпису і отримання вищезазначених документів безпосередньо на об'єкті перевірки.

Виявленні перевіркою порушення в подальшому стали підставою для притягнення підприємця ОСОБА_1 до відповідальності у вигляді штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому, доказом проведення будівельних робіт є розміщені будівельні матеріали (щебінь, пісок, панелі для перекриття) поблизу об'єкта будівництва, що зафіксовано за допомогою приладів фото фіксації.

Представник відповідача вважає, що управління ДАБІ діяло в межах повноважень, у порядку та спосіб, що визначені законом, а оскаржувані рішення є правомірними, відтак, у задоволенні позовних вимог просив відмовити. При цьому перевірка проведена за наявності законодавчих підстав, зокрема, вимоги головного інспектора будівельного нагляду щодо проведення перевірки, що відповідає пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, а оскаржувана постанова винесена уповноваженою особою у відповідності до статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

У судовому засіданні була допитана як свідок сільський голова Курівецької сільської ради ОСОБА_7, яка дала показання з приводу відомих їй обставин справи. З її показань вбачається, що навесні 2016 року до сільської ради звернулися два чоловіки (вони не представилися, але в подальшому з розмови стало зрозуміло, що це були представники управління ДАБІ) з проханням проїхати на ферму, бо їм необхідно зустрітися з ОСОБА_1 З цією метою ОСОБА_7 зателефонувала підприємцю, але останній повідомив, що немає можливості зустрітися, бо перебуває в іншому місці. Після чого представники управління ДАБІ на кілька хвилин заїхали на ферму, будь-яких документів при цьому не складали, будь-які обставини щодо будівель ферми з сільським головою не з'ясовували, не обговорювали, запитань не ставили, про проведення перевірки щодо ОСОБА_1 не повідомляли. Також свідок ОСОБА_7 зазначила, що до приміщення ферми будь-якої добудови не проводилось, лише ОСОБА_1 замінено вікна, частково підштукатурено стіни, проведено незначний ремонт.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши письмові докази, допитавши свідка, суд приходить до висновку, що адміністративний позов слід задовольнити повністю з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 (Обдаровуваний) на підставі договору дарування будівель від 05 липня 2006 року, укладеного з ОСОБА_5 (Дарувальник), та посвідченого приватним нотаріусом Зборівського районного нотаріального округу Мельник О.С., зареєстрованого в реєстрі № 1340, отримав у дар нерухоме майно: будівлі чотирьох корівників, телятника, водонапірної башні, що знаходяться в АДРЕСА_1

З пояснень позивача вбачається, що такі об'єкти підприємець використовує у своїй господарській діяльності. В процесі експлуатації приміщень, останні потребували ремонту, зокрема, проводилась заміна кількох вікон, часткове перекриття даху, також проводились роботи з штукатурки стін.

Згідно з відомостями технічного паспорта, складеного 25 липня 2006 року бюро технічної інвентаризації, по об'єкту в АДРЕСА_1 кожна з придбаних стаєнь мала по декілька прибудов, опис і розміри яких зазначені у відомостях технічного паспорта та відображенні на відповідних планах-схемах будівель.

Також судом встановлено, що відповідно до змісту акту від 15 квітня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління ДАБІ ОСОБА_4 на підставі доповідної головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління ДАБІ ОСОБА_4 від 12 квітня 2016 року, із залученням сільського голови Курівецької сільської ради ОСОБА_7 та у присутності підприємця ОСОБА_6 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил підприємця ОСОБА_6 на об'єкті будівництва будівлі свиноферми в селі Курів Зборівського району Тернопільської області (за межами населеного пункту).

Як зазначено в акті перевірки від 15 квітня 2016 року за результатами перевірки встановлено, що за вищезазначеною адресою на території колишньої колгоспної ферми підприємцем ОСОБА_1 виконані будівельні роботи з реконструкції з добудовою приміщень № 2, а саме: заміна дерев'яних несучих конструкцій даху та заміни покриття даху, добудова до приміщення з лівого боку по всій довжин приміщення, заміна дерев'яних віконних блоків на металопластикові. Біля будівель розміщенні будівельні матеріали (щебінь вапняковий, щебін гранітний, пісок та інші). Дані роботи виконані без дозвільних документів органів Держархбудконтролю, які надають право на виконання будівельних робіт, чим порушено пункт 2 частини першої статті 34, частину першу статті 36 Закону України «Про регулюванню містобудівної діяльності», пункти 5, 26 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року за № 466. А також встановлено порушення щодо приміщення № 3, яке використовується для вирощування свиней без прийняття приміщення в експлуатацію, чим порушено пункт 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року, частину восьму статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також 15 квітня 2016 року по кожному з двох правопорушень винесено окремі приписи, зокрема, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано позивача привести об'єкт до вимог чинного законодавства шляхом подання та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт в управлінні ДАБІ в термін до 19 липня 2016 року, що є предметом оскарження в даній справі. Разом з тим, з долученої до матеріалів справи копії такого припису, вбачається дата його прийняття « 12.01.2015р.». Зважаючи на пояснення представника відповідача, суд розцінює це як описку і датою видачі припису є все ж 15 квітня 2016 року.

Одночасно 15 квітня 2016 року було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Зі змісту акту, протоколу слідує, що такі склалися у селі Курівці Зборівського району у присутності ОСОБА_1, а акт перевірки ще й з залученням сільського голови ОСОБА_7 Проте такі обставини не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду справи та спростовані поясненнями ОСОБА_1, та показами свідка ОСОБА_7, в присутності яких перевірка не проводилась, документи не складались. Крім того, ні акт, ні протокол ОСОБА_1 не підписані, а факт відмови від підпису, ознайомлення не зафіксовані належним чином за участі кількох осіб (свідків).

25 квітня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління ДАБІ ОСОБА_4 за порушення пункту 2 частини першої статті 34, частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктів 5, 26 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, притягнуто до відповідальності ОСОБА_1 у вигляді штрафу у розмірі 124020,00 грн.

Позивач не погоджується з приписом та постановою відповідача у зв'язку з чим звернувся до суду з даними позовними вимогами.

Оскаржувані дії та рішення відповідачів перевірялися судом на відповідність критеріям, визначеним у частині третій статті 2 КАС України, що певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, якої повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владні суб'єкти.

Зокрема, чи оскаржувані рішення прийняті суб'єктом владних повноважень на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, в межах своєї компетенції, не виходячи за межі прав та обов'язків, встановлених законами; обґрунтовано; добросовісно; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення. Так, прийняття рішення обґрунтовано зобов'язує суб'єкта владних повноважень врахувати як обставини, на обов'язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації, уникаючи висновків, що базуються на припущеннях. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

При вирішенні справи та прийнятті постанови суд враховує наступні обставини та застосовує такі положення чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини.

Відповідно статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року №687-XIV будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 (далі по тексту - Закон № 3038-VI).

Згідно з частиною першою статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Пунктом 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 визначено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів I - III категорії складності;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів IV і V категорії складності.

Саме на порушення наведених вище норм частини першої статті 34 Закону № 3038-VI та пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, вказує відповідач. Разом з тим, будівельні роботи потребують відповідного погодження з органом державного архітектурно-будівельного контролю та отримання дозвільних документів лише у випадку будівництва - або нового будівництва, або реконструкції, чи реставрації, чи капітального ремонту.

Надаючи оцінку обставинам справи та для встановлення факту чи мали місце будівельні роботи по реконструкції з добудовою до будівлі суд враховує наступне.

Відповідно до Державних будівельних норм (ДБН) В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку і будівництва України від 22 липня 2009 року № 295 реконструкція житлового будинку - це перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв'язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників (Закон України «Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду»).

Прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку.

Поняття «реконструкція» визначено згідно положень ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», зокрема, це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності) (пункт 21 Положень).

Як вбачається з ескізного плану будівлі Б по АДРЕСА_1 станом на липень 2006 року мала місце добудова до основного приміщення стайні з лівого боку по всій його довжині, а також є відзначені віконні блоки. Така добудова примикала до зовнішніх огороджувальних конструкцій основної споруди. В технічному паспорті наведені обміри площі добудов.

Таким чином, наведене свідчить, що на момент отримання позивачем даних об'єктів нерухомого майна у власність була зроблена прибудова до зовнішньої стіни приміщення № 2 (приміщення Б згідно з даними інвентарної справи) по АДРЕСА_1. В подальшому ОСОБА_1 виконувались лише незначні ремонтні роботи по заміні побитих вікон та окремих елементів покриття даху, що підтверджується поясненнями позивача та показаннями свідка. Наявність щебіня та піску поблизу об'єкту по АДРЕСА_1, на що вказує відповідач, не є доказом проведення будівельних робіт з реконструкції з добудовою приміщень. Як і позивач, так і свідок не заперечували той факт, що при заміні побитих вікон необхідним було проведення робіт з штукатурки стін.

Отже, і поясненнями та показами, а також письмовими доказами, що є в матеріалах адміністративної справи, а саме планом приміщення № 2 (приміщення Б) по АДРЕСА_1, який є додатком до технічного паспорту виготовленого в липні 2006 року, підтверджується наявність прибудов, що має внутрішнє сполучення з основними частинами будинку.

Такі висновки суду ґрунтуються на положеннях Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.05.2001 року N 127, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 10.07.2001 року за N 582/5773, яка передбачає порядок та методику проведення технічної інвентаризації (дані якої заносяться до технічного паспорта на квартиру) збудованих (реконструйованих) будинків, допоміжних будівель та споруд з метою визначення їх фактичної площі та об'єму (щодо проектних); обстеження та оцінки технічного стану наявних об'єктів; проведення обмірювальних робіт.

Так, відповідно до вимог пункту 3.2 даної Інструкції при проведенні технічної інвентаризації обміру підлягають будинки, господарські будівлі та споруди, передбачені в розділі 2, зокрема, господарські будівлі; господарські споруди. Кожен будинок або прибудова підлягає обміру за своїм периметром по цоколю для підрахунку забудованої площі і вище цоколя по поверхні стін будинку зняттям всіх необхідних розмірів для підрахунку площі будинку та прибудов. Кінцевим пунктом обміру лінії (стіни) уважається ріг будинку або: прибудова, тамбур, веранда та інше.

Отже, наведені положення Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна та матеріали технічного паспорта по АДРЕСА_1 дають підстави стверджувати, що добудова приміщення, що мала внутрішнє сполучення з основними частинами будинку була проведена ще до набуття права власності на об'єкт ОСОБА_1 Жодних будівельних робіт з реконструкції існуючого нежитлового приміщення №2 останній не проводив, що спростовує викладені в акті висновки та обставини.

Щодо дотримання управлінням ДАБІ порядку проведення перевірки, то суд звертає увагу на таке.

Статтею 7 Закону № 3038-VI визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, серед іншого, шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина перша статті 41 Закону № 3038-VI).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

-перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки (пункт 7 Порядку № 553, в редакції чинній на момент проведення перевірки).

Така підстава для проведення перевірки, на яку вказує відповідач - вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом, була включена до абзацу сьомого пункту 7 Порядку № 553 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року N 407, тобто після проведення перевірки, замість підстави - вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки.

Абзацом одинадцятим пункту 8 Порядку № 533 визначено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 9 цього ж Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Судом встановлено, що підприємець ОСОБА_1 не був повідомлений про проведення 15 квітня 2016 року головним інспектором управління ДАБІ ОСОБА_4 позапланової перевірки. Перевірка проводилася за відсутності суб'єкта містобудування.

Таким чином, в даному випадку відповідачами порушені норми пунктів 8 та 9 Порядку № 533, оскільки фактично перевірка проведена без відома та у відсутності позивача, не на об'єкті будівництва. Такі обставини в свою чергу ставлять під сумнів об'єктивність висновків інспектора, зміст акту перевірки не відповідає фактичним обставинам.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані:

у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Як встановлено судом головним інспектором управління ДАБІ ОСОБА_4 не повідомлявся підприємець ОСОБА_1 про проведення перевірки, інспектор не пропонував ознайомитись з направленням на проведення позапланової перевірки, актом перевірки, не встановив дійсних обставин, які стосуються об'єкта перевірки, не знайомився з матеріалами інвентарної справи для встановлення істини тощо. Таким чином, відповідачем допущено порушення пункту 12 Порядку № 533, оскільки посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю діяли не об'єктивно та з'ясували в повному обсязі усі обставини щодо об'єкта перевірки.

Обов'язки посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, узгоджуються з правами суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, передбачені пунктом 13 Порядку № 533, а саме:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

У даному випадку відповідачем було порушено право позивача, оскільки посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю не дотриманий порядок проведення перевірок, позивач не був присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та не знав про його проведення, своєчасно не був ознайомлений з актом перевірки, не мав можливості подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки для подальшого врахування при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Як вбачається з положень пунктів 19-20 Порядку № 533 за результатами перевірки складається припис та протокол, який протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначає Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995 року (далі - Порядок № 244).

Відповідно до пункту 2 цього Порядку справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються, зокрема, Держархбудінспекцією, накладати штраф мають право головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 244 штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Наведене спростовує твердження позивача про те, що постанова, винесена головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління ДАБІ ОСОБА_4 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 квітня 2016 року прийнята не уповноваженою особою. Відтак, такі обґрунтування судом до уваги не приймаються.

Відповідно до частини другої статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач, як суб'єкт владних повноважень, належних і достатніх доказів, які б спростовували доводи позивача не надав.

З огляду на зазначене та беручи до уваги достатній і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що викладені у позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а його вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Отже, з наведених вище підстав, виходячи з наданих суду статтею 162 КАС України повноважень, адміністративний позов підлягає до задоволення повністю шляхом прийняття постанови про визнання протиправними та скасування оскаржуваних припису та постанови управління ДАБІ.

Відповідно до частини першої статті 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи наведене, до стягнення на користь ОСОБА_1 підлягає 1280,00 грн. 00 коп. понесених ним судових витрат зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань управління ДАБІ.

Керуючись ст.ст. 94, 158-167 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області від 15 квітня 2016 року про приведення об'єкта до вимог чинного законодавства шляхом подання та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт в управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області в термін до 19 липня 2016 року.

Визнати протиправною та скасувати постанову управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 28/40-1019/819-16 від 25 квітня 2016 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 1280 грн. 00 коп. (одна тисяча двісті вісімдесят гривень 00 копійок) понесених ним судових витрат зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області.

Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд в порядку і строки, передбачені ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови суду виготовлено 03.10.2017 року.

Головуючий суддя Данилевич Н.А.

копія вірна

Суддя Данилевич Н.А.