Справа № 826/8085/17
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2017-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

22 вересня 2017 року № 826/8085/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О. розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомДепутата Київської обласної ради Голови фракції БПП «Солідарність» в Київській обласній ради Кузьменка Руслана Олександровича
доКиївської обласної ради
провизнання неправомірним та скасування рішення
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Депутат Київської обласної ради Голова фракції БПП «Солідарність» в Київській обласній ради Кузьменко Руслан Олександрович (далі також - позивач або Кузьменко Р.О.) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської обласної ради (далі також - відповідач або Рада), в якому просить суд:

1. Визнати протиправним Рішення Київської обласної ради сьомого скликання про підтримку депутатського звернення фракції «Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» у Київській обласній раді VII скликання до Верховної Ради України щодо деяких питань правового урегулювання процедури усунення з поста Президента України в порядку імпічменту від 22 червня 2017 року № 325-15-VII.

2. Скасувати Рішення Київської обласної ради сьомого скликання про підтримку депутатського звернення фракції «Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» у Київській обласній раді VII скликання до Верховної Ради України щодо деяких питань правового урегулювання процедури усунення з поста Президента України в порядку імпічменту від 22 червня 2017 року №325-15-VII.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що оскільки спірне рішення прийнято з порушенням положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України «Про доступ до публічної інформації» та Регламенту Київської обласної ради, таке рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідач проти позову заперечив, просив суд відмовити у задоволенні адміністративного позову у повному обсязі, вважаючи, що при прийнятті спірного рішення відсутні порушення Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад», «Про доступ до публічної інформації» та Регламенту Київської обласної ради VI скликання.

Керуючись частиною четвертою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, розглянувши у порядку письмового провадження подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, Київською обласною радою сьомого скликання прийняте спірне рішення «Про підтримку депутатського звернення фракції «Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» у Київській обласній раді VII скликання до Верховної Ради України щодо деяких питань правового урегулювання процедури усунення з поста Президента України в порядку імпічменту» від 22.06.2017 № 325-15-VII (далі також - Рішення).

Згідно доводів позивача, які не заперечуються і не спростовуються відповідачем належними та допустимими доказами, окрім інших, у голосуванні за проект Рішення брали участь наступні депутати Київської обласної ради: Голова фракції БПП «Солідарність» в Київській обласній раді - Кузьменко Р.О., член комісії з питань соціально-економічного розвитку, промисловості, підприємництва, торгівлі, регуляторної політики, та зовнішньоекономічних зв'язків, фінансового забезпечення розвитку області та інноваційно- інвестиційної політики Київської обласної ради - Єрко Г.Г., член комісії з питань капітального будівництва, архітектури, транспорту та зв'язку, розвитку інфраструктурних об'єктів, паливно-енергетичного забезпечення Київської обласної ради - Одинець В.І., член комісії з питань бюджету та фінансів Київської обласної ради - Федорченко С.М., член комісії з питань капітального будівництва, архітектури, транспорту та зв'язку, розвитку інфраструктурних об'єктів, паливно-енергетичного забезпечення Київської обласної ради - Глиняний Л.П., член комісії з питань соціально-економічного розвитку, промисловості, підприємництва, торгівлі, регуляторної політики, та зовнішньоекономічних зв'язків, фінансового забезпечення розвитку області та інноваційно- інвестиційної політики Київської обласної ради - Карлюк В.І., які голосували проти прийняття Рішення. В той же час, виявилося, що технічно, не заважаючи на фактичне волевиявлення вищевказаних депутатів, їх голоси були зараховані на підтримку Рішення.

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач, а також ряд інших депутатів Ради (Федорченко С.М., Глиняний Л.П., Одинець В.І., Єрко Г.Г., Карлюк В.І., ) подали Голові Ради звернення, в яких просили вважати помилково зарахованими в результаті технічної помилки голоси «ЗА» щодо голосування про прийняття проекту Рішення та вважати їх «ПРОТИ».

Також, позивач звернувся до Голови Ради з листом від 22.06.2017 № 2206-2017-1 «Про термінове та невідкладне надання інформації», в якому просив терміново надати інформацію щодо результатів голосування про прийняття проекту Рішення. У відповідь, листом від 03.07.2017 № 07-02/1196-401 Голова Ради повідомила позивача про відсутність технічної можливості надати запитувану інформацію у зв'язку зі знищенням інформації стосовно чергової п'ятнадцятої сесії Київської обласної ради сьомого скликання в результаті хакерської атаки, яка відбулась 27.06.2017 під час оновлення програмного забезпечення системи голосування.

Вважаючи Рішення відповідача протиправним, прийнятим з порушенням законодавчо визначеної процедури його прийняття, позивач звернувся до суду з позовом про скасування такого Рішення.

Дослідивши та надавши оцінку наявним у матеріалах справи письмовим доказам за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому, всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, виходячи з наступного.

Відповідно до частини другої та шостої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

У випадках, установлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Згідно з положеннями статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно зі статтею 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що судам підвідомчі всі спори про захист прав та свобод громадян, і суд не вправі відмовити особі в прийнятті позовної заяви лише з тієї підстави, що подібні вимоги можуть бути розглянуті в передбаченому законом досудовому порядку.

Відповідно до частини другої статті 2, частини другої статті 3, частини другої статті 11 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» від 11.07.2002 № 93-IV закріплено, що депутат обласної ради зобов'язаний, зокрема, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування. Депутат місцевої ради відповідно до цього Закону наділяється всією повнотою прав, необхідних для забезпечення його реальної участі у діяльності ради та її органів. При здійсненні депутатських повноважень депутат місцевої ради має також право вимагати усунення порушень законності і встановлення правового порядку.

Згідно зі статтею 19, частиною першою статті 30 зазначеного закону, депутат місцевої ради користується правом ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради та її органів, до складу яких він входить.

Депутат місцевої ради наділений усією повнотою повноважень, передбачених цим та іншими законами України. Ніхто не може обмежити повноваження депутата місцевої ради інакше як у випадках, передбачених Конституцією та законами України.

Виходячи з наведеного, враховуючи доводи позивача про помилкове зарахування невірного голосу (замість «проти» зараховано «за») при прийнятті спірного Рішення, чим порушено його право голосу, а також про протиправність Рішення з огляду на порушення процедури його прийняття, суд вважає, що позивач як депутат Ради, у той же час є фізичною особою, отже має право звернення до суду з позовом на рішення органу місцевого самоврядування, який відповідно до вимог пункту 7 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України є суб'єктом владних повноважень.

В контексті наведеного суд бере до уваги судову практику Верховного Суду України, напрацьовану ним, зокрема, в межах розгляду справи № П/800/292/16 (постанова суду від 13.12.2016), якою підтверджено право депутата на звернення до суду з позовом до відповідної ради в разі, якщо він вважає порушеними свої права, як депутата, внаслідок недотримання такою радою процедури прийняття оскаржуваних рішень.

Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування відповідно до Конституції України визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (далі також - Закон № 280/97-ВР).

Главою четвертою Закону № 280/97-ВР визначено повноваження районних і обласних рад.

Статтею 43 Закону № 280/97-ВР закріплено перелік питань, які вирішуються обласною радою виключно на її пленарних засіданнях.

Системний аналіз наведених норм Закону № 280/97-ВР свідчить про те, що обласні ради не наділені жодними повноваженнями щодо питань правового урегулювання процедури усунення з поста Президента України в порядку імпічменту, у тому числі щодо надання пропозицій по вказаному питанню. Разом з тим, відповідна процедура визначена Конституцією України та належить до повноважень Верховної Ради України.

Відповідно до частини першої та сімнадцятої статті 46 Закону № 280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Згідно зі статтею 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов'язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід'ємною частиною протоколу сесії ради.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов'язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Відповідно до пункту 2 частини першої, частини другої статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов'язані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Інформація, передбачена частиною першою цієї статті, підлягає обов'язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п'яти робочих днів з дня затвердження документа. У разі наявності у розпорядника інформації офіційного веб-сайту така інформація оприлюднюється на веб-сайті із зазначенням дати оприлюднення документа і дати оновлення інформації.

Разом з тим, частиною третьою статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» закріплено, що проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

У своїй діяльності, Рада також керується Регламентом Київської обласної ради скликання, затвердженим рішенням Київської обласної ради від 07.12.2010 № 014-02-VI (далі також - Регламент), який встановлює порядок скликання сесій Ради, ведення пленарних засідань, підготовки і розгляду нею проектів рішень Ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, порядок роботи органів Ради, визначає функції, права, обов'язки та повноваження депутатів Ради (далі - депутати), органів Ради, її посадових осіб, а також регулює відповідно до законодавства України інші питання, що стосуються діяльності Ради.

Статтею 7 Регламенту закріплено, що проекти рішень Ради оприлюднюються у порядку та у строки встановлені Законом України «Про доступ до публічної інформації» на офіційному веб-сайті Ради в мережі Інтернет або газеті «Час Київщини» чи інших офіційних друкованих засобах масової інформації.

Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються не пізніше 5 робочих днів з дня їх затвердження і надаються на запит відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Статтею 18 Регламенту закріплено, що після підтвердження головуючим правомочності пленарного засідання Ради затверджується порядок денний пленарного засідання.

Проект порядку денного пленарного засідання Ради, сформований відповідно до вимог цього Регламенту, обговорюється і затверджується в цілому більшістю голосів депутатів від загального складу Ради.

Відповідно до статті 22 Регламенту, порядок денний сесії Ради затверджується Радою на кожну чергову сесію. Порядок денний сесії Ради має містити: інформацію про проекти рішень Ради; дані про суб'єктів, що подали ці проекти; відомості щодо невідкладності розгляду проектів; назву постійної чи тимчасової контрольної комісії, відповідальної за підготовку питання до розгляду Радою, прізвище та ініціали доповідача з відповідного питання порядку денного.

Проект порядку денного сесії Ради формується головою Ради на підставі плану роботи Ради, пропозицій Президії Ради, постійних комісій Ради, депутатських фракцій (груп), депутатів та Київської обласної державної адміністрації. Він погоджується Президією Ради та доводиться до відома депутатів не пізніше як за 10 днів до дня початку сесії.

Пропозиції до порядку денного сесії вищезазначеними органами та депутатами не пізніше як за 20 робочих днів до пленарного засідання вносяться голові Ради в установленому порядку через виконавчий апарат Ради. Після опрацювання виконавчий апарат Ради формує зведений проект порядку денного, погоджує його з постійними комісіями та підрозділами виконавчого апарату Ради і подає голові Ради.

Проект повинен супроводжуватися висновком постійної комісії, до функціональної спрямованості якої відносяться питання проекту, висновком комісії з питань бюджету та фінансів (якщо реалізація рішення потребує фінансування або стосується питань фінансування), висновками підрозділу виконавчого апарату Ради з питань юридичного забезпечення, експертним висновком головного управління економіки та головного фінансового управління Київської обласної державної адміністрації (у випадках, визначених ч. 4 цієї статті).

Висновки зазначених органів повинні містити обґрунтування про погодження (або непогодження) проекту та бути підписані головами відповідних комісій та керівниками відповідних підрозділів виконавчого апарату Ради, Київської обласної державної адміністрації.

Проекти рішень, які не відповідають вимогам цієї частини, на розгляд не виносяться і до проекту порядку денного сесії Ради не включаються.

Після розгляду та погодження Президією Ради, проект порядку денного сесії Ради вноситься головою Ради на затвердження Радою.

Пропозиції, внесені пізніше строку, зазначеного у частині другій цієї статті, або безпосередньо при розгляді проекту порядку денного на сесії, можуть включатися до порядку денного у тому випадку, якщо вони були попередньо розглянуті відповідними органами Ради чи обласної державної адміністрації та відповідні проекти рішень оприлюднені його розробником у терміни, визначені Законом України «Про доступ до публічної інформації». При цьому заслуховується повідомлення ініціаторів пропозиції про виконану підготовчу роботу, готовність проектів документів та можливість надання їх депутатам, а також заслуховується виступ з цього питання уповноваженого представника відповідної постійної комісії, обласної державної адміністрації тощо.

Згідно з частиною першою та другою статті 25 Регламенту, рішення Ради з будь-якого питання приймаються на її пленарному засіданні після їх обговорення.

Винесенню питання на розгляд сесії передує його підготовка у відповідних комісіях та виконавчому апараті Ради. Проект рішення повинен відповідати вимогам статті 22 цього Регламенту та інших рішень Ради, що регулюють питання підготовки та внесення на розгляд проектів рішень Ради.

Частиною четвертою статті 25 Регламенту закріплено, що під час голосування проектів документів головуючий на засіданні спочатку, як правило, ставить на голосування питання про прийняття проекту рішення «за основу». Після прийняття такого рішення голосуються пропозиції про зміни та доповнення до проектів документів. На голосування ставляться всі пропозиції і поправки депутатів. Після їх прийняття чи відхилення ставиться на голосування питання про прийняття документа «в цілому».

Відповідно до частини шостої, сьомої, дев'ятої, десятої статті 25 Регламенту, після закінчення голосування головуючий оголошує його результати і прийняте рішення.

Рішення Ради приймаються більшістю голосів депутатів від загального складу Ради, крім рішення про звільнення з посади голови Ради та обрання тимчасових контрольних комісій.

При голосуванні депутат має один голос і подає його «за», «проти» або «утримався» від голосування.

Рішення Ради приймаються відкритим або таємним голосуванням.

Відкрите голосування здійснюється за допомогою електронної системи голосування або шляхом підняття руки.

З наведених норм вбачається, що всі проекти рішень органів місцевого самоврядування підлягають обов'язковому оприлюдненню ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття, а прийняті рішення та результати поіменного голосування підлягають обов'язковому оприлюдненню на офіційному веб-сайті ради в день голосування, але не пізніше п'яти робочих днів з дня затвердження документа.

Крім того, до порядку денного сесії, пізніше визначеного строку їх подання, можуть вноситися лише пропозиції щодо проектів рішень, які оприлюднені його розробником у терміни, визначені Законом України «Про доступ до публічної інформації».

Як встановлено судом з матеріалів справи та підтверджується письмовими поясненнями сторін, проект спірного Рішення відповідачем у встановленому порядку не оприлюднювався, що свідчить про порушення ним законодавчо закріпленого обов'язку щодо оприлюднення, а також відсутність підстав для включення проекту Рішення до порядку денного сесії.

Окрім того, судом встановлено, що відповідачем оприлюднено лише саме спірне Рішення, результати поіменного голосування за Рішення ним не оприлюднені, що також є порушенням відповідачем законодавчо закріпленого обов'язку щодо оприлюднення.

При цьому, суд не приймає до уваги інформацію, викладену в листі Голови ради від 03.07.2017 № 07-02/1196-401 щодо знищенням інформації стосовно чергової п'ятнадцятої сесії Київської обласної ради сьомого скликання в результаті хакерської атаки, яка відбулась 27.06.2017 під час оновлення програмного забезпечення системи голосування, оскільки така інформація не підтверджується жодними належними та допустимими доказами.

В той же час, така ситуація не дає можливості встановити обставини зарахування голосу позивача та голосів інших депутатів - Федорченко С.М., Глиняного Л.П., Одинця В.І., Єрко Г.Г., Карлюка В.І. при прийнятті Рішення, враховуючи подані ними заяви про помилково зараховані голоси «ЗА», які слід вважати «ПРОТИ».

Відповідно до статті 16 Регламенту перед початком кожного пленарного засідання Ради проводиться реєстрація депутатів за допомогою електронної системи. Дані реєстрації є підставою для прийняття рішення про відкриття пленарного засідання Ради.

Згідно зі статтею 27 Регламенту, на засіданнях Ради ведеться стенограма і протокол засідання. Ведення протоколу здійснюють Секретаріат сесії та виконавчий апарат Ради.

Відповідно до частини четвертої статті 27 Регламенту, протокол засідання сесії Ради та стенограма є офіційними документами, що підтверджують процес обговорення і прийняття рішень Ради з питань, винесених на її засідання.

Як вбачається зі змісту наявного в матеріалах справи витягу зі стенограми пленарного засідання чергової п'ятнадцятої сесії Київської обласної ради VII скликання від 22.06.2017 та витягу з протоколу пленарного засідання чергової п'ятнадцятої сесії Київської обласної ради сьомого скликання від 22.06.2017 за результатом електронної реєстрації присутності на пленарному засіданні зареєстровано 53 депутати (з 84 загальної кількості). За включення до порядку денного сесії проекту Рішення проголосувало 43 депутати. За прийняття Рішення, без заслуховування доповідача та обговорення, проголосувало 57 депутатів.

Аналізуючи наведену інформацію судом встановлено, що до протоколу та стенограми внесені суперечливі дані щодо кількості депутатів, які приймали участь у голосуванні за Рішення, зважаючи на те, що присутніх на пленарному засідання було зареєстровано 53 депутати, а Рішення прийнято 57 депутатами. Пояснень по даному питанню відповідачем суду не надано.

Окрім того, як вже зазначалося вище, враховуючи знищенням інформації стосовно чергової п'ятнадцятої сесії Київської обласної ради сьомого скликання, неможливо встановити дійсні обставини зарахування голосів позивача та депутатів Федорченко С.М., Глиняного Л.П., Одинця В.І., Єрко Г.Г., Карлюка В.І. при прийнятті Рішення, що ставить під сумнів факт прийняття рішення більшістю депутатів від загального складу ради.

Виходячи з вищенаведеного в сукупності, суд дійшов висновку, що при прийняті Рішення порушено положення Конституції України, вимог Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про доступ до публічної інформації», а також Регламенту, що свідчить про протиправність Рішення та наявність підстав для його скасування.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується, зокрема, принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

У свою чергу, відповідачем належним чином не виконаний обов'язок щодо доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 90, 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов Депутата Київської обласної ради Голови фракції БПП «Солідарність» в Київській обласній ради Кузьменка Руслана Олександровича задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним Рішення Київської обласної ради сьомого скликання про підтримку депутатського звернення фракції «Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» у Київській обласній раді VII скликання до Верховної Ради України щодо деяких питань правового урегулювання процедури усунення з поста Президента України в порядку імпічменту від 22 червня 2017 року № 325-15-VII.

3. Скасувати Рішення Київської обласної ради сьомого скликання про підтримку депутатського звернення фракції «Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» у Київській обласній раді VII скликання до Верховної Ради України щодо деяких питань правового урегулювання процедури усунення з поста Президента України в порядку імпічменту від 22 червня 2017 року №325-15-VII.

4. Стягнути судові витрати в сумі 1280 грн. (одна тисяча двісті вісімдесят гривень 00 копійок) на користь Кузьменка Руслана Олександровича шляхом їх безспірного списання з рахунків Київської обласної ради.

Постанова набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя П.О. Григорович