Справа № 564/422/17
Суддя: Грипіч Л. А.
Дата ухвалення: 2017-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

Справа № 564/422/17

26 липня 2017 року

Костопільський районний суд Рівненської області в складі:

головуючий суддя Грипіч Л. А.

з участю секретаря Федас І. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Костопіль справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Рівненської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплаченої суми щомісячної адресної допомоги особам, які переміщуються з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції, для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплаченої суми щомісячної адресної допомоги особам, які переміщуються з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг, в якому просив стягнути з відповідача суму надміру виплаченої грошової допомоги у розмірі 6129, 07 грн.

Представник позивача ОСОБА_1 праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Рівненської міської ради в судове засідання не зявився, на адресу суду надійшла письмова заява з проханням проводити розгляд справи без участі представника управління, позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судове засідання не зявився, на адресу суду подав письмову заяву з проханням проводити розгляд справи за його відсутності та подано письмові заперечення на адміністративний позов із клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки позивачем пропущений встановлений ст. 99 КАС України строк звернення до суду із даним позовом.

У відповідності до ч. 1 ст. 41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позивачем адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, а тому він підлягає залишенню без розгляду виходячи з наступного.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно до положень ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають статус стабільних.

Частина 2 ст.99 КАС України визначає, що за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк звернення до суду, який обчислюється з дня коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Отже, виходячи з приписів указаної норми, початок перебігу строку звернення до адміністративного суду пов'язується, з одного боку, з об'єктивним моментом, тобто порушенням суб'єктивного права, а з другого боку, із суб'єктивним моментом, коли особа, яка звертається до суду, дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Якщо заявник доведе, що йому стало відомо про порушення свого права пізніше, перевага повинна надаватися суб'єктивному моменту.

З рішення Європейського суду з прав людини по справі "Іліан проти Туреччини" слідує, що правило встановлення обмежень до суду у зв'язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Зазначене дає підстави для висновку про те, що застосування правила пропуску строку звернення до суду залежить від обставин справи, під якими розуміється і вагомість права, про захист якого особа звернулася до суду.

ОСОБА_1 праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Рівненської міської ради звернулося до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплаченої суми щомісячної адресної допомоги особам, які переміщуються з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції, для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг обґрунтовуючи, що відповідач подав недостовірну інформацію, що вплинула на призначення допомоги в в результаті чого виникла переплата такої допомоги за період з 17.11.2015 року по 29.02.2016 року в розмірі 6129,07 грн.

Виходячи зі змісту позову про факт подання відповідачем недостовірної інформації позивачу стало відомо 29.06.2016 року, коли була отримана інформація з Державної фінансової інспекції України в Рівненській області ( лист від 29.06.2016 року №09-2608) щодо розміщення коштів на депозитних банківських рахунках, а адміністративний позов поданий до суду 20.02.2017 року. Таким чином, позивач звернувся до суду по спливу 7 місяців після отримання відповідної інформації, тобто з пропущеним строком звернення до суду не зазначаючи поновити строк на звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Виходячи зі змісту позову та доданих матеріалів, та враховуючи, що позивач клопотання про поновлення строку на звернення до суду не подавав, суд не знаходить підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, у зв'язку з чим вважає необхідним адміністративний позов залишити без розгляду, як поданий після закінчення строків, установлених законом для звернення до суду.

.

На підставі наведеного та керуючись ст. 99, 100 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Рівненської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплаченої суми щомісячної адресної допомоги особам, які переміщуються з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції, для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово - комунальних послуг - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Костопільський районний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяОСОБА_4