Справа № 308/9702/17
Суддя: Фазикош О. В.
Дата ухвалення: 2017-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/9702/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, в інтересах якого на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги виступає адвокат ОСОБА_2, до Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог виконавчий комітет Ужгородської міської ради, про анулювання детального плану забудови земельної ділянки та внесення змін до рішення Ужгородської міської ради,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3, в інтересах якого на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги виступає адвокат ОСОБА_2, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог виконавчий комітет Ужгородської міської ради, про анулювання детального плану забудови земельної ділянки та внесення змін до рішення Ужгородської міської ради, в якій просить: анулювати детальний план забудови земельної ділянки, розроблений ЖБК «Квант» та ДП «Закарпатдіпромісто» у 1991 році та перебудований у 1997 році; зобовязати виконавчий комітет Ужгородської міської ради розробити новий план забудови земельної ділянки з поновленням порушених прав ОСОБА_1; з урахуванням переробленого плану забудови земельної ділянки, внести зміни до рішення Ужгородської міської ради ХХІІ-ї сесії IV №153 від 21 листопада 2003 року з приводу виділення земельної ділянки ОСОБА_1.

Згідно з п.3 ч.1 ст.107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.106 КАС України.

Частиною 3 статті 106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч.1 ст.6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку. Пунктом 3.1.4 ч.2 ст.4 цього Закону передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн.).

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Згідно розяснень, що містяться в п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати» в разі заявлення декількох вимог, позивачу слід сплатити судовий збір за кожну вимогу.

З прохальної частини позовної заяви слідує, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру, а тому при звернення до суду з даною позовною заявою мав сплатити судовий збір у розмірі 1920,0 грн.

Позивачем до позовної заяви долучено заяву про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на те, що він, як інвалід 3-ої групи отримує пенсію по втраті годувальника, яка становить 1247,0 грн., інших джерел існування він не має.

Так, згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10, визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені. Позивачем до заяви не надано суду безспірних доказів на підтвердження того факту, що сплата судового збору призведе до значного зниження рівня його життя, не наведено обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також наявність виняткових випадків для застосування спеціальних заходів, приходжу висновку про відмову позивачу у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання про необхідність сплатити позивачу судовий збір відповідно до законодавства України, а саме Закону України «Про судовий збір»

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів УК у м.Ужгороді/м.Ужгород, МФО 812016, , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002, код бюджетної класифікації 22030101, призначення платежу: судовий збір, код ЄДРПОУ 38015610 (суду, де розглядається справа).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.106 КАС України у позовній заяві має бути зазначено зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зокрема, ч.4 ст.105 КАС України передбачено, що адміністративний позов може містити вимоги про: скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; виконання зупиненої чи невчиненої дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності..

Разом з тим, як слідує з прохальної частини позовної вимоги зміст заявлених позивачем позовних вимог не відповідає вимогам визначеним ч.4 ст.105 КАС України.

Крім того, позовна заява містить недоліки щодо її оформлення, передбачені ст.106 КАС України, зокрема у визначені учасників спору. Так, згідно позовної заяви позивач зазначає відповідачем по справі - Ужгородську міську ради. При цьому, в пункті 3 прохальної частини позовної заяви позивач просить зобовязати розробити новий план забудови земельної ділянки виконавчий комітет Ужгородської міської ради, який до участі в справі він залучає у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Також, слід звернути увагу, що відповідно до частини 1 статті 2 КАС України та п. 1 ч. 1 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності.

Відповідно до ч.1 та п.1 ч.2 ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Як вбачається з описової частини позовної заяви та доданих до неї матеріалів, земельна ділянка, що знаходиться за адресою м.Ужгород, вул.Зелена, 13, належить позивачу на праві власності (державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №437319), і ОСОБА_3 фактично звертається до суду з метою захисту свого права користування вказаною земельною ділянкою, яка передана йому у власність згідно рішення Ужгородської міської ради ХХІІ-ї сесії IV №153 від 21 листопада 2003 року, тому не наведено достатніх обґрунтувань звернення до суду з позовом саме в порядку адміністративного судочинства України.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу (представнику) строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 106 КАС України.

У відповідності до ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулась із позовною заявою.

Керуючись ч. 1 п. 3 ст. 106, ч.1 ст.108 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якого на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги виступає адвокат ОСОБА_2, до Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог виконавчий комітет Ужгородської міської ради, про анулювання детального плану забудови земельної ділянки та внесення змін до рішення Ужгородської міської ради - залишити без руху.

Повідомити позивачу (представнику) про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали, упродовж трьох днів з дня отримання її копії.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського адміністративного апеляційного суду через суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали з одночасним поданням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4