Справа № 802/1680/17-а
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2017-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову в забезпеченні адміністративного позову

м. Вінниця

03 жовтня 2017 р. Справа № 802/1680/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Воробйової Інни Анатоліївни,

за участю:

секретаря судового засідання: Фурмана В.В.

представника позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_2

у відсутність 3-ої особи

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про забезпечення позову у справі

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива"

до: Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, 3-я особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ "Креді ОСОБА_3"

про: визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування звіту

ВСТАНОВИВ:

В проваджені Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива" до Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, 3-я особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ "Креді про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування звіту.

Позивачем подано заяву про забезпечення позову, шляхом зупинення реалізації предмета іпотеки на електронних торгах та заборони державному виконавцю вчиняти будь - які дії щодо реалізації майна у зведеному виконавчому провадженні №40273672 іпотечного майна, а саме нежитлових будівель загальною площею 1 737, 5 кв.м. та земельної ділянки площею 1,2235 га, кадастровий номер - :01:004:0285, розташованих за адресою: Вінницька область, Липовецький район, смт. Турбів, вул. Миру,14.

Заява мотивована тим, що державним виконавцем передано на реалізацію іпотечене майно, яке належить на праві власності товариству за ціною визначеною у звіті про оцінку, який оскаржується. При цьому, як вказано позивачем існує реальна загроза незаконного відчуження предмета іпотеки, відтак в подальшому необхідно буде вжити додаткових заходів для повернення даного майна у власність товариства. За таких обставин, вважає за необхідне забезпечити позов.

Представник відповідача при вирішенні питання про забезпечення позову поклався на розсуд суду.

Третя особа в судове засідання не зявилась з невідомих суду причин, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчить телефонограма. Водночас, представником надані заперечення на адміністративний позов, у яких інформує суд про наявність аналогічного спору на розгляді у господарському суді Вінницької області.

Відповідно до частини третьої статті 33 КАС України судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

За наведених вище обставин, враховуючи повідомлення третьої особи телефонограмою, що відповідає приписам частини третьої статті 33 КАС України, суд вважає, що остання належним чином повідомлена про час і місце судового розгляду справи.

Відповідно до частини третьої статті 118 КАС України питання про забезпечення адміністративного позову, про заміну одного способу забезпечення адміністративного позову іншим або про скасування заходів забезпечення адміністративного позову, крім випадків, встановлених частинами першою і другою цієї статті, вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові таких питань.

Враховуючи належне повідомлення третьої особи, суд протокольною ухвалою прийняв рішення про розгляд питання про забезпечення позову за відсутності останньої.

Розглянувши подану заяву, вислухавши думку осіб, що беруть участь у справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для забезпечення позову, виходячи з наступних міркувань.

Відповідно до частини першої статті 117 КАС України суд за клопотанням позивача або з власної ініціативи може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Із процитованої норми видно, що законодавець встановив три підстави для постановлення ухвали про забезпечення позову у справі, зокрема такими є:

- існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі;

- захист прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат;

- наявні ознаки очевидної протиправності оскаржуваного рішення, дій чи бездіяльності.

У пункті 17 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ № 2 від 06.03.2008 р., надано розяснення, що в ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування обставин, які б свідчили про наявність зазначених вище підстав для забезпечення позову

У вирішенні питання про забезпечення позову адміністративний суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення адміністративного суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Отже, у випадку звернення сторони із клопотанням/заявою про забезпечення позову, заявник повинен обґрунтувати причини звернення із такими.

З цією метою обов'язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Оцінюючи пояснення представника позивача щодо того, що у разі невжитття судом заходів шляхом зупинення реалізації на електронних торгах та заборони вчиняти виконавчі дії, можлива реалізація предмета іпотеки за ціною визначеною у оскаржуваному звіті про оцінку, суд зазначає, що дані твердження грунтуються на припущеннях. Окрім того, не наведено обгрунтувань за яких можна дійти висновку про очевидну протиправність окаржуваних дій/рішень, та про неможливість без вжиття відповідних заходів захистити права, свободи, інтереси сторони позвиача.

Окремо, щодо вимоги про заборону державному виконавцю вчиняти будь -які дії стосовно реалізації предмета іпотеки, суд зазначає про наступне.

Відповідно до пунктів 1, 2 Розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом МЮУ 29.09.2016 № 2831/5 (далі - Порядок № 2831/5) реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна.

Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна.

Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

В розумінні пункту 1 Розділу 1 Порядку № 2831/5, організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (далі - Організатор) - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною (п.2 Порядку № 2831/5).

Із аналізу вищенаведених норм видно, що державний виконавець лише подає заявку та передає на реалізацію майно, при цьому дії щодо проведення самої реалізації майна здійснює організатор, яким не є ні відповідач, ні державний виконавець. Відтак, відсутні підстави забороняти державному виконавцю вчиняти дії, вчинення яких покладено на Організатора.

За таких обставин, суд доходить висновку про відмову у задоволені заяви про забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.117,118, 165, 254 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

в задоволені заяви про забезпечення позову відмовити.

Ухвала з питань забезпечення адміністративного позову може бути оскаржена. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна