Справа № 810/3204/17
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2017-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/3204/17

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 вересня 2017 року № 810/3204/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанов,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Лісниківська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якій позивач просить суд скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 04.09.2017 №З-0409/5-10/10-13/0409/08/01, №З-0409/7-10/10-15/0409/08/01, №З-0409/6-10/10-12/0409/08/01 про накладення на Лісниківську сільську раду штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі.

У силу пункту 4 частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У позовній заяві позивачем зазначено відповідача по справі: Державну архітектурно-будівельну інспекцію Україна.

Предметом адміністративного позову є скасування постанов від 04.09.2017 №З-0409/5-10/10-13/0409/08/01, №З-0409/7-10/10-15/0409/08/01, №З-0409/6-10/10-12/0409/08/01, винесених Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про накладення на Лісниківську сільську раду штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Отже, предметом адміністративного позову є рішення суб’єкта владних повноважень - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, з якими не погоджується позивач.

Відповідно до пунктів 7, 9 частини 1 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень; відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, передбачених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Відповідно до частини 1 статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

З урахуванням викладеного, відповідачем в адміністративній справі може бути орган державної влади, який не має статусу юридичної особи, оскільки обов’язковість такого статусу стосується підприємств, установ, організацій, якщо вони є відповідачами в адміністративній справі.

Отже, позивачу з урахуванням вищевказаних положень, та виходячи з того, що спірні постанови прийняті Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, яке в адміністративному судочинстві може виступати самостійним учасником судового процесу, слід уточнити позовні вимоги та визначити належного відповідача за адміністративним позовом.

Позивач в позові вказує в якості третьої особи Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області. Проте в позовної заяві не зазначені мотиви щодо залучення зазначеної третьої особи, в той же час як Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області є належним відповідачем по справі.

Окрім того, пунктом 5 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини 1 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї ж статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, початок перебігу процесуального строку звернення до суду визначено альтернативно – це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Суд зазначає, що предметом позовної заяви є постанови від 04.09.2017 №З-0409/5-10/10-13/0409/08/01, №З-0409/7-10/10-15/0409/08/01, №З-0409/6-10/10-12/0409/08/01 про накладення на Лісниківську сільську раду штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Тобто, строк в 15 днів визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, 12.09.2017 позивачем було отримано оскаржувані постанови, тобто у позивача було достатньо часу для звернення до суду з позовом про їх оскарження у межах строку, встановленого законодавством, а саме до 18.09.2017.

Разом з тим, з даною позовною заявою позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду лише 22.09.2017 (про що свідчить штемпель вхідної кореспонденції канцелярії Київського окружного адміністративного суду на першому аркуші позовної заяви), тобто через 10 днів з дня отримання таких постанов та із порушенням п’ятнадцятиденного строку на звернення до суду, визначеного статтею 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

В додатках до позовної заяви наявне клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними від 22.09.2017, але воно не містить обґрунтування причин поважності строку звернення з позовною заявою до суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, поновлення процесуального строку без об’єктивної наявності виключних підстав та наведення відповідних причин є порушенням принципу правової визначеності та порушує права учасників справи на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зокрема, у рішенні у справі “Пономарьов проти України” (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 03.04.2008 Європейський суд з прав людини у зазначив, що хоча саме національним судам, перш за все, належить приймати рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

З урахуванням викладеного, позивачеві слід навести обставини із відповідними доказами на їх підтвердження щодо істотних та вагомих причин пропуску строку на звернення до суду Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області.

Частиною 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно до положень статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням 30-ти денного терміну, з моменту отримання копії даної ухвали, для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанов, - залишити без руху.

2. В 30-тиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки позовної заяви, а саме надати до суду:

- виправлену позовну заяву (відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі) з урахуванням зауважень та недоліків, вказаних в мотивувальній частині цієї ухвали.

3. Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи № 810/3204/17 та зазначенням прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кушнова А.О.