Справа № 820/921/17
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2017-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

20.09.2017 р. № 820/921/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Тітова О.М.,

за участю секретаря судового засідання Костіної А.В.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника третьої особи - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу за позовом ОСОБА_3 до Київського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, третя особа - ОСОБА_4 про зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому з урахуванням уточнень просить суд:

- визнати незаконними рішення та дії державного виконавця Київського ВДВС м. Харкова ГТУЮ у Харківській області, ОСОБА_5, а саме дії щодо підготовки та передачі пакету документів виконавчого провадження при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження про стягнення з ОСОБА_3 боргу на користь юридичних осіб та подальшого направлення його для проведення публічних електронних торгів до ДП «СЕТАМ», через порушення норм Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

- скасувати акт державного виконавця Київського ВДВС м. Харкова ГТУЮ у Харківській області, ОСОБА_5 від 01.08.2016 року про проведені електронні прилюдні торги по примусовій реалізації нерухомого арештованого майна, а саме: 4-х кімнатної квартири № 225 в будинку № 62 по, що розташована по вулиці Наталії Ужвій у м.Харкові, що належала на праві приватної власності ОСОБА_3

Суд, заслухавши пояснення сторін, поставив на обговорення питання щодо закриття провадження по даній справі в частині позовних вимог про скасування акту державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_5 від 01.08.2016 року про проведені електронні прилюдні торги по примусовій реалізації нерухомого арештованого майна, а саме: 4-х кімнатної квартири АДРЕСА_1, що належала на праві приватної власності ОСОБА_3

Представник позивача у судовому засіданні зазначив, що його позов належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи, зазначив що провадження підлягає закриттю в зазначеній судом частині позовних вимог.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд даючи правову оцінку спірним правовідносинам виходив з наступного..

Завданням адміністративного судочинства, у відповідності до вимог ч.1 ст.2 КАС України, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 4 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

З аналізу наведених норм можна прийти до висновку, що адміністративні суди розглядають не всі публічно-правові спори, а лише ті, які виникають у результаті здійснення суб'єктом владних повноважень управлінських функцій і розгляд яких безпосередньо не віднесено до підвідомчості інших судів.

Судом встановлено, що у Київському відділі державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області знаходиться зведене виконавче провадження №33688260 по примусовому виконанню виконавчих листів про стягнення з ОСОБА_3

Державним виконавцем було проведено опис майна, що належить боржнику, про що складено відповідний акт опису й арешту майна від 05.11.2014 року.

Згідно з наявного в матеріалах справи протоколу №183070 проведення електронних торгів, ДП «СЕТАМ» 11.07.2016 року проведено електронні торги з реалізації 4-х кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2.

01.08.2016 року було складено акт державного виконавця про проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна.

Не погодившись із вищенаведеними діями державного виконавця, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку на час вчинення виконавчих дій, передбачено Законом України «Про виконавче провадження» та Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 15.12.1999 року за № 74/5 (далі - Інструкція).

Законом України «Про виконавче провадження» встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов'язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» й Інструкції свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення - статті 58, 62 Закону України «Про виконавче провадження», а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір (пункт 5.11 Інструкції).

Правила ж проведення прилюдних торгів визначено ОСОБА_6 реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 22.12.2015 року за №2710/5 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 23.12.2015 року за №1620/28065 (чинним на момент проведення оскаржуваних електронних торгів).

Зокрема, електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 1 розділу І ОСОБА_6).

ОСОБА_6 передбачено вимоги щодо проведення електронних торгів, а саме: правила, які визначають процедуру проведення торгів (правила передачі майна на реалізацію, правила підготовки до проведення електронних торгів, правила реєстрації учасників електронних торгів, правила проведення електронних торгів у формі аукціону, правила оформлення результатів електронних торгів).

Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Цей висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та ч.4 ст.656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (п.5 ч.1 ст.34 Закону України «Про нотаріат»).

Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 ст.203 ЦК України (ч.1 ст.215 цього Кодексу).

Разом із тим, слід зазначити, що, оскільки за змістом частини 1 ст.215 ЦК України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме ОСОБА_6 реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд України у постанові від 23.09.2014 року у справі №3-112гс14.

Відповідно до ч.2 ст. 161 КАС України, при виборі і застосуванні правової норми до спірних правовідносин суд враховує висновки Верховного Суду України, викладені у постановах, прийнятих за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу.

Статтею 244-2 КАС України унормовано обовязковість судових рішень Верховного Суду України.

Так, за змістом ч.1 вказаної статті, висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обовязковим для всіх субєктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Таким чином, з врахуванням того, що реалізація майна боржника шляхом проведення електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, то відповідно оскарження проведення таких торгів та їх результатів повинно здійснюватись в порядку, передбаченому законодавством для визнання недійсними угод, тобто в порядку цивільного судочинства.

Всі інші дії, зокрема дії державного виконавця, вчинені до проведення електронних торгів (арешт і опис майна, оцінка майна), мають самостійний порядок оскарження, передбачений законодавством.

В даному ж випадку, позивачем серед іншого оскаржуються акт державного виконавця про проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна тобто рішення, пов'язане безпосередньо з оформленням результатів привселюдних торгів та оформленням права власності на майно, яке придбане на цих торгах.

Відповідно до п.1ч.1 ст.157 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, суд вважає, що провадження у справі в частині вимог про скасування акту державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_5 від 01.08.2016 року про проведені електронні прилюдні торги по примусовій реалізації нерухомого арештованого майна, а саме: 4-х кімнатної квартири АДРЕСА_1, що належала на праві приватної власності ОСОБА_3, слід закрити, оскільки дані вимоги не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що позивач не позбавлений можливості звернутися з зазначеними вимогами позовної заяви в порядку цивільного судочинства.

Керуючись статтями 157, 165, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Закрити провадження у справі № 820/921/17 в частині позовних вимог про скасування акту державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_5 від 01.08.2016 року про проведені електронні прилюдні торги по примусовій реалізації нерухомого арештованого майна, а саме: 4-х кімнатної квартири АДРЕСА_1, що належала на праві приватної власності ОСОБА_3

Розяснити позивачу, що розгляд та вирішення даної справи в цій частині позовних вимог віднесено до юрисдикції відповідного місцевого загального суду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено у письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлено 25.09.2017 року.

Суддя О.М. Тітов