Справа № 555/898/16-а
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2017-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Мельничук Н.В.
Суддя-доповідач:ОСОБА_1
ПОСТАНОВА

іменем України

"25" вересня 2017 р. Справа № 555/898/16-а

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Моніча Б.С.

суддів: Капустинського М.М.

ОСОБА_2,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області на постанову Березнівського районного суду Рівненської області від "09" червня 2017 р. у справі за позовом ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю органів державно-будівельного контролю та ринкового нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_4, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення ,-

ВСТАНОВИВ:

У травні 2016 року ОСОБА_3 звернулась в суд із позовом до Головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю органів державно-будівельного контролю та ринкового нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_4 та Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, в якому просила скасувати постанову від 15 квітня 2016 року за № 104/ф про притягнення її до відповідальності за ч.5 ст.96 КпАП України і накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 гривень.

Постановою Березнівського районного суду Рівненської області від 09.06.2017 року позов задоволено частково.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_5 № 104-ф від 15 квітня 2016 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за ч.5 ст.96 КУпАП в частині накладення адміністративного стягнення змінено.

ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КпАП України та звільнено від адміністративної відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення, у порядку ст.22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

В іншій частині в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області звернулося до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вищевказане рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. В апеляційній скарзі відповідач посилається на незаконність, необ'єктивність та необґрунтованість оскаржуваного рішення, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що є підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального законодавства, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що постановою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області за № -104-ф від15 квітня 2016 року ОСОБА_3 була притягнута до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КпАП України і на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 гривень за порушення вимог законодавства будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме не дотримання протипожежної відстані від господарської будівлі (гаража), виконання будівельних робіт з будівництва господарської будівлі (гаража) на земельній ділянці, що знаходиться на правах оренди в ПАТ " Укртелеком" без повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Суд першої інстанції перевіряючи спірне рішення суб'єкта владних повноважень на відповідність вимогам частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України дійшов висновків, що його прийнято протиправно.

Проте, колегія суддів апеляційного суду не погоджується з вказаним висновком, виходячи з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та заходи спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За змістом ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За змістом ч. 4 зазначеної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Як убачається з матеріалів справи, у березні 2016 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Вказана перевірка проведена за участю позивачки, однак від підписів документів (приписів, протоколів, акту) вона відмовилася.

За результатами проведеної перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.03.2016 року зі змістом якого ОСОБА_3 ознайомлена, однак від підпису теж відмовилася.

На підставі акту перевірки складено приписи № 95, № 96 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано позивача зупинити виконання будівельних робіт на об'єкті "будівництво господарської будівлі за адресою вул. Грушевського 20/2, м. Березне " з 30 березня 2016 року, примірники яких надіслано позивачці.

Також, головним інспектором Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Житомирській області складено протоколи про адміністративне правопорушення від 30 березня 2016 року. В зазначеному протоколі зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 14 год. 30 хв 15.04.2016 року, зміст яких зачитано ОСОБА_6 та від отримання яких остання відмовилася.

Статтею 268 КпАП України передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що справа про адміністративне правопорушення проводилася на підставі акту перевірки, припису та протоколів. Позивачка була повідомлена про час та місце розгляду справи.

За таких обставин орган, що розглядав справу про адміністративне правопорушення, одночасно розглядаючи щодо позивачки справу про вчинення нею кількох адміністративних правопорушень, обґрунтовано наклав на неї стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, як це передбачено ст.36 КУпАП.

Висновки суду про наявність пом'якшуючих обставин, що дає підстави для застосування положень статті 22 КУпАП колегія суддів вважає необґрунтованими.

Матеріали справи свідчать, що позивачка у скоєному правопорушенні не розкаялась, ухилялась від отримання протоколів про адміністративне правопорушення, не з'явилась на розгляд справи. Це вказує на її відношення до скоєного.

На час розгляду справи за скоєння правопорушення. передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП, передбачалось накладення стягнення в розмірі від 170 до 850 грн. За правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП від 4250 грн. до 5960 грн.

У даному випадку відповідач застосував до позивачки найм'якше стягнення з можливих, а тому постанова про адміністративне правопорушення відповідає вимогам ст.ст.283 КУпАП та є законною і обґрунтованою.

У позовній заяві позивачка вказує лише на те, що їй не було відомо про складання щодо неї протоколів про адміністративне правопорушення. Такі її твердження суд розцінює критично, оскільки відсутні будь-які причини, з яких відповідач мав би складати протоколи, акти, приписи з недостовірними даними, обмовляти позивачку в тому, що вона ухиляється від підписання документів. Натомість позивачці вигідно займати позицію, наведену у позові.

За таких обставин колегія суддів уважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовну частково, що, в свою чергу, є підставою для скасування постанови суду першої інстанції та прийняття нової постанови про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 195, 197, 198, 202, 205, 207 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області задовольнити, постанову Березнівського районного суду Рівненської області від "09" червня 2017 р. скасувати, прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_3 відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Б.С. Моніч

судді: М.М. Капустинський

ОСОБА_2

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: ОСОБА_3 АДРЕСА_1,34600

3- відповідачу/відповідачам: Головний інспектор будівельного нагляду за діяльністю органів державно-будівельного контролю та ринкового нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_4 вул.16 Липня,38,м.Рівне,33028

-Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області вул. 16 Липня,38,м.Рівне,33028

- ,