Справа № 522/11767/17
Суддя: Домусчі Л. В.
Дата ухвалення: 2017-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/1669/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2017 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Домусчі Л.В.,

при секретарі - Шевчик В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач 29.06.2017 року звернувся до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, третя особа - ОСОБА_2, за яким просив скасувати постанову №674/3 від 27.09.2016 року про накладення штрафу за адміністративне правопорушення по ст.. 96 КУпАП у розмірі 8 500 грн.; повернути йому кошти, отримані згідно оскаржуваної постанови у розмірі 1290. 00 грн..

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він у квітні 2017 року отримав пенсію меншу на 400 грн., за цим питанням звернувся до органу пенсійного фонду та йому стало відомо про те, що на нього накладено адміністративне стягнення у розмірі 17000, 00 грн.. З відповіді Державної виконавчої служби позивачу стало відомо, що постановою Департаменту ДАБІ в Одеській області №674/3 на нього накладено адміністративне стягнення. Зі слів державного виконавця позивач дізнався, що адміністративна справа була з приводу здійснення незаконної забудови мансарди над квартирою, де він мешкає. На його сина ОСОБА_3 також було накладено адміністративне стягнення за теж саме правопорушення, у тому ж розмірі. Постановою за результатами позапланової перевірки встановлено, що позивачем виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири з улаштуванням мансардного поверху та накладене стягнення на суму 17000, 00 грн.. На розгляд адміністративної справи він запрошений не був, відомостей про це не отримував. До їх квартири комісія з перевіркою не з'являлась, необхідних документів не надавала, постанову про припинення забудови не надавалось. З даною постановою позивач не згоден, вважає її протиправною, не відповідною чинному законодавству та такою, що порушує його законні права та інтереси. Відповідачем виніс оскаржувану постанову, не врахувавши, що на вказану забудову є відповідні документи, оформлені та зареєстровані належним чином. Крім того, посилався на те, що Департаментом ДАБІ в Одеської області 16.09.2016 року їм було надано Декларацію про готовність об'єкта к експлуатації - реконструкції квартири без зміни геометричних розмірів фундаменту у плані, за її адресою.

Ухвалою суду від 25.09.2017 року провадження у справі ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області в частині позовних вимог про повернення йому коштів, отриманих згідно оскаржуваної постанови у розмірі 1290. 00 грн., було закрито.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги та обставини, якими вони обґрунтовані, підтримав та просив задовольнити у повному обсязі. Додатково зазначив, що він не є власником квартири, де проводилась реконструкція, проте він відношення до даної реконструкції не має. Дізнався про накладення штрафу лише після отримання пенсії, зменшеної на 400 грн., потім дізнався, що це штраф за побудову. Його ніхто нікуди не викликав та постанову про накладення штрафу він не отримував.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Третя особа - ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_1 підтримала та просила задовольнити. Додатково пояснила, що позивач - це її колишній чоловік (він пенсіонер та учасник бойових дій), жодного відношення до реконструкції квартири немає. Вона з донькою та сином, з їх сім'ями мешкає у квартирі №3. У них квартира потребувала ремонту (стеля була покрита цвіллю, балки були старі та потребували заміни), з цього приводу вони неодноразово звертались до ЖЕКу, проте їм відмовили. Вони вирішили зробити антресольну стелю, побудували мансардовий поверх. Реконструкція була здійснена законно та на підставі належних документів, 15.09.2016 року Департаментом ДАБІ в Одеській області ім. була видана Декларація про готовність об'єкта до експлуатації. 22.12.2016 року вони зареєстрували та узаконили їх реконструйовану квартиру в Реєстрі правочинів. Вказала, що перевірок ні 14.09.2016 року, ні 15.09.2016 року не було. Вважає такі дії незаконними, оскільки усі їх документи щодо реконструкції квартири були давно подані та були на розгляді в Департаменті ДАБІ. Проте, не зважаючи на це, відповідачем було накладено штраф на її колишнього чоловіка та сина по 17000 грн. на кожного.

Відповідно до ст.128 КАС України суд вважає за можливе розглянути адміністративну справу у відсутності представника відповідача, сповіщеного належним чином, на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення осіб, які брали участь у справі, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що квартири АДРЕСА_1, належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_1, ОСОБА_6, ОСОБА_3 та ОСОБА_2.

З матеріалів справи суд вбачає, що 27 вересня 2016 року головним інспектором будівельного контролю та нагляду за проведенням перевірок Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Каменським С.І. на підставі акту перевірки від 14.09.2016 року, припису від 14.09.2016 року та протоколу про адміністративне правопорушення від 14.09.2016 року винесено постанову №674/3 по справі про адміністративне правопорушення.

Згідно даної постанови вказано, що за результатами позапланової перевірки, проведеної щодо реконструкції квартири АДРЕСА_1, встановлено, що власниками квартири виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири, проте відносно даних до Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів відомості щодо будівництва за вказаною адресою Держархбудінспекції відсутні. У зв'язку з чим було встановлено факт самовільної реконструкції власниками квартири з улаштуванням мансардного поверху, чим порушено ч.1 ст. 3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Даною постановою ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення штраф у сумі 8500 грн..

З тексту постанови вбачається запис, що правопорушник на розгляд справи не з'явився, строк для добровільного виконання вказаної постанови був наданий до 11.10.2016 року.

Судом встановлено, що листом від 26.10.2016 року Департамент ДАБІ в Одеській області направив до Суворовського відділу ДВС ОМУЮ оригінал постанови від 27.09.2016 року №674/3, просив відкрити виконавче провадження та стягнути з ОСОБА_1 штраф у подвійному розмірі.

Згідно постанови державного виконавця Суворовського відділу ДВС м. Одеси Цвіль В.В. 29.11.2016 року було відкрито виконавче провадження ВП№52996225 з примусового виконання постанови №674/3, виданої 27.09.2016 року Департаментом ДАБВ в Одеській області, про стягнення з ОСОБА_1 на користь Департаменту штрафу у розмірі 17000 грн.

З пояснень позивача суду стало відомо, що про наявність оскаржуваної постанови ОСОБА_1 дізнався, отримавши у квітні 2017 року пенсію меншу на 400 грн..

Також з матеріалів справи суд вбачає, що 15 вересня 2016 року Департаментом ДАБІ в Одеській області було зареєстровано декларацію ОД№24 про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, а саме реконструкції квартири без зміни геометричних розмірі фундаментів у плані, за адресою: АДРЕСА_1, замовниками за якої є ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_6.

З декларації вбачається, що будівництво було розпочато ще 18.11.2007 року на підставі дозволу на виконання будівельних робіт №847/07, виданого Інспекцією ДАБК м. Одеси при УАМ ОМР 18.11.2007 року. Дата закінчення будівництва - 13.08.2016 року.

Згідно декларації, будівництво об'єкту - квартири АДРЕСА_1, є закінченим та об'єкт готовий до експлуатації.

У відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно - правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування. їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 3 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачається здійснення адміністративного судочинства відповідно до конституції України, цього Кодексу та міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Частиною 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"., державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

відповідності до ст..1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 року, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

У відповідності до 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ч. 7 ст. 96 КУпАП передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС3) та тягне за собою накладення штрафу від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 4 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995р. №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, п. 16-19 якого визначено саме порядок розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Згідно наведених норм справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів. Якщо, переданих для розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності матеріалів недостатньо для її розгляду посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду має право витребувати додаткові матеріали.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень пп.20-21 Порядку, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує: 1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчинення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосується забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч.1 ст.293 КУпАП, суд при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обгрунтованість винесеної постанови і приймає одне з рішень визначених п.п.1 - 4 цієї норми права, а саме скасовує постанову і закриває справу.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Тобто, доведення невинуватості не покладається на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, саме особа, яка притягає особу до адміністративної відповідальності повинна довести її винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення.

Згідно оскарженої позивачем постанови відповідача про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, вона була прийнята на підставі складених відповідачем за результатами позапланової перевірки Акту перевірки, Припису, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності і будь - які інші додаткові матеріали не витребовувались. Жодних пояснень від сторони не витренувалось та не отримувалось.

Жодних доказів щодо належного сповіщення ОСОБА_1 про дату розгляду справи про адміністративне правопорушення, направлення йому складеного попередньо акту, протоколу про адміністративне правопорушення та припису та отримання даних документів ОСОБА_1 з боку відповідача до суду не представлено.

Суд вбачає, що ОСОБА_1 про розгляд матеріалів про адміністративне правопорушення відносно нього сповіщений не був, у зв'язку з чим позбавлений був можливості надати пояснення за обставинами перевірки та представити будь-які докази на спростування його вини.

Крім того, з боку відповідача не надано до суду доказів щодо направлення на адресу ОСОБА_1 та отримання ним постанови №674/3 по справі про адміністративне правопорушення, за якою на нього була накладено адміністративне стягнення, та надано строк для добровільного виконання такої постанови. Навпаки, судом встановлено, що позивач помилково дізнався про існування такої постанови, коли розпочалось стягнення коштів у примусовому порядку.

При цьому, суд вбачає, що будівництво (реконструкція) квартири здійснювалась ще з 2007 року на підставі належних документів, а саме згідно дозволу на виконання будівельних робіт №847/07, виданого Інспекцією ДАБК м. Одеси при УАМ ОМР 18.11.2007 року.

Саме дане зазначено в декларації ОД№24 про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, зареєстрованої Департаментом ДАБІ в Одеській області 15.09.2016 року, тобто наступного дня після складання акту перевірки від 14.09.2016 року, припису та протоколу про адміністративне правопорушення від 14.09.2016 року, на підставі яких суд звертає увагу було винесено оскаржувану постанову.

Крім того, замовниками вказаної реконструкції, як і власниками квартири, крім ОСОБА_1, є ще троє осіб, проте останні до відповідальності не притягувались.

Суду не надано також доказів що відповідачем при винесені оскаржуваної постанови були виконання вимоги ст. 33 КУпАП, а саме що при накладенні стягнення було враховано характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Статтею 71 КАС України передбачений обов'язок кожної сторони повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 70 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом при вирішенні справи не беруться до уваги.

Також, Європейський суд з прав людини у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», зазначив, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення «поза розумними сумнівом». Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Суд звертає увагу, що відповідачем суду не було надано жодного доказу, який би спростовував твердження позивача та підтверджуючого законність та обґрунтованість постанови, що оскаржується. На спростування пояснень позивача суду не надано доказів про належне направлення ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення, про сповіщення позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, належних доказів здійсненні позивачем самовільного будівництва.

У зв'язку з чим суд приходить до висновку, що відповідачем при розгляді даної справи про адміністративне правопорушення не були у повному обсязі досліджені обставини події, не дана належна оцінка доказам винності позивача, а тому прийнято хибне рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не було виконане всебічне, повне і об'єктивне з'ясування усіх обставин.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд вбачає, що відповідач у порушення вимог ч. 2 ст. 71 КАС України не довів законність своїх дій щодо винесення оскаржуваної постанови, тому суд вважає вимоги ОСОБА_1 щодо оскарження постанови є законними та обґрунтованими, таким, що знайшли своє належне підтвердження у матеріалах та при розгляді справи, тому приходить до висновку про задоволення адміністративного позову ОСОБА_1.

Керуючись ст..19 Конституції України, ст.ст. 2, 6-14, 17-18, 69-71, 79, 86, 99, 158-163, 167, 171 КАС України, ст.. ст.ст. 23,24, 27,33,38, 96, 255, 276-278, 280, 283 285, 287 293, 295 КУпАП, п.2 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ТОВ ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови,- задовольнити .

Скасувати постанову №674/3 від 27.09.2016 року про накладення штрафу за адміністративне правопорушення по ст.. 96 КУпАП у розмірі 8 500 грн.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси, шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк після отримання постанови суду.

Суддя: Домусчі Л.В.

25.09.2017