Справа № 396/616/17(2-а/396/31/17)
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2017-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

19 вересня 2017 рокусправа № 396/616/17(2-а/396/31/17)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Уханенка С.А.

суддів: Богданенка І.Ю. Дадим Ю.М.

за участю секретаря судового засідання: Сколишева О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18 травня 2017 р. по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренка Віталія Володимировича про скасування постанови ,-

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до суду, в якому просила скасувати постанову №47/2017-Нукр головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренка Віталія Володимировича від 04 квітня 2017 року про накладення на неї адміністративного стягнення в розмірі 5 950 грн. по ч.5 ст.96 КУпАП.

Постановою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18 травня 2017 р. адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення від 04.04.2017 року №47/2017-Нукр про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції Державна архітектурно-будівельна інспекція України подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржувану постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість постанови суду першої інстанції, суд апеляційної дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 27.03.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Таровиком С.В. на підставі звернення фізичної особи було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 за адресою пров. Гоголя, 12 м. Новоукраїнка Кіровоградської області, за результатами якої складено акт №120/2017-Нукр, в якому встановлено відсутність документів на право власності на земельну ділянку та здійснення будівництва без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п. 1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також, 27.03.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Таровиком С.В. було складено протокол про адміністративне правопорушення №45/2017-Нукр та винесено припис №58/201Нукр від 27.03.2017 року, яким зобов'язано ОСОБА_1 набути право на виконання будівельних робіт.

На підставі вказаного акту перевірки від 27.03.2017 року №120/2017-Нукр та протоколу від 27.03.2017 року №45/2017-Нукр головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренком В.В. було винесено постанову № 47/2017-Нукр по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 950 грн.

Перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог виходячи з наступного.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами та згідно із пунктом 9 Порядку у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно ч.ч. 2, 4 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI від 17.02.2011 року суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 Закону України № 3038-VI фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

Частиною 1 статті 34 Закону України № 3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до п. 5 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою КМ України № 466 від 13.04.2011 р., будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

- реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів I-III категорії складності.

Отже, у відповідності до викладених положень законодавчих норм, перед початком будівництва сараю позивачка зобов'язана була подати відповідачу повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Проте, під час проведення відповідачем перевірки було встановлено, що позивачкою не було подано вказаного повідомлення.

Докази подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та права власності позивачки на земельну ділянку, до матеріалів справи останньою також не додані.

Частиною 1 статті 71 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Доводи ОСОБА_1 щодо позбавлення її наданих законом прав, зокрема щодо надання доказів та пояснень, розгляд справи за її відсутності, позбавлення права захист не приймаються судом апеляційної інстанції, оскільки відповідно до акту перевірки, копія якого міститься в матеріалах справи, посадова особа була допущена позивачкою до домоволодіння, перевірку, під час якої було встановлено допущене порушення, було проведено у присутності ОСОБА_1, при цьому від підпису та отримання копії акту перевірки позивачка відмовилась, що зафіксовано у акті. Відправлення позивачці направлення на перевірку, акту перевірки, протоколу перевірки, припису та постанови у справі про адміністративне правопорушення підтверджується доказами доданими відповідачем до справи. Таким чином, враховуючи викладене відповідачем дотримано норми законодавства під час встановлення порушення та притягнення до адміністративної відповідальності позивачки. При цьому, з огляду на обізнаність позивачки щодо вказаних обставин, не вчинення останньої жодних дій, свідчить про відсутність її зацікавленості.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, щодо безпідставності посилання суду першої інстанції на акт обстеження житлово-побутових умов ОСОБА_1 від 04.05.2017 року проведеного депутатом міської ради, такий доказ не є належним, оскільки депутат не є особою повноважною на встановлення таких обставин.

Зазначення судом першої інстанції про відсутність в оскаржуваній постанові дати побудови споруди, також є необґрунтованим, оскільки в даному випадку допущене позивачкою порушення є триваючим, строк притягнення до відповідальності за яке обчислюється з моменту виявлення порушення.

Таким чином суд апеляційної інстанції дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції та прийняття нового рішення про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 198, 202, 205, 207 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - задовольнити.

Постанову Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18 травня 2017 р. - скасувати.

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів.

Головуючий: С.А. Уханенко

Суддя: І.Ю. Богданенко

Суддя: Ю.М. Дадим