Справа № 800/381/17
Суддя: Швець В.В.
Дата ухвалення: 2017-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

18 вересня 2017 року м. Київ справа № 800/381/17

Суддя Вищого адміністративного суду України Швець В.В., перевіривши адміністративну позовну заяву Міжнародного Комітету Червоного Хреста до Держави України, третя особа: ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в :

14 вересня 2017 року Міжнародний комітет Червоного Хреста звернувся до Вищого адміністративного суду України, як до суду першої інстанції із адміністративною позовною заявою до Держави України, третя особа: ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити певні дії.

За формою і змістом адміністративний позов має відповідати вимогам статей 105 та 106 КАС України. Зокрема, позов може містити вимоги про: 1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; 2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; 3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; 5) виконання зупиненої чи невчиненої дії; 6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; та містити інші вимоги на захист прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин (частини третя, четверта статті 105 КАС України).

Згідно із частинами четвертою та п'ятою статті 106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання. Якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я, представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Разом з тим, відповідно до частини третьої статті 131-2 Конституції України, норми якої набрали чинності з 1 січня 2017 року, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Частиною п'ятою статті 58 КАС України встановлено, що повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватися ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором про надання правової допомоги. До ордера обов'язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій. Витяг засвідчується підписом сторін.

У поданій позовній заяві позивачем зазначено - Міжнародний Комітет Червоного Хреста, відповідачем - Державу Україна, третьою особою із своїми вимогами - ОСОБА_1, підписана заява - ОСОБА_1, проте не надано жодного документу, що підтверджує його повноваження, як представника Міжнародного Комітету Червоного Хреста.

Відповідно до статті 53 КАС України треті особи, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, можуть вступити у справу у будь-який час до закінчення судового розгляду, пред'явивши адміністративний позов до сторін. Задоволення адміністративного позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, розгляд адміністративної справи починається спочатку. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача у будь-який час до закінчення судового розгляду, якщо рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням осіб, які беруть участь у справі. Якщо адміністративний суд при прийнятті позовної заяви, підготовці справи до судового розгляду або під час судового розгляду справи встановить, що судове рішення може вплинути на права і обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У разі заявлення третьою особою самостійних вимог на предмет спору необхідно пред'явити окремий адміністративний позов, визначити його предмет і підстави, сплатити судовий збір тощо. У випадку, коли третя особа не заявляє самостійних вимог на предмет спору, вона позов не підписує.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З тексту позовної заяви не зрозуміло в чому полягає порушення особистих прав позивача, свобод та інтересів та відповідно відсутнє правове обґрунтування позовних вимог у цій частині. Також в ній відсутній зміст позовних вимог до належного відповідача в межах його повноважень, визначених Конституцією та законами України і бажаний для позивача спосіб захисту судом прав, свобод чи інтересів, які він вважає порушеними.

Крім того, позивачем не надано документ про сплату судового збору, або документ, який би підтверджував наявність пільг щодо його сплати.

Відповідно до частини 4 статті 18 КАС України Вищому адміністративному суду України як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів визначені у статті 171-1 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 5 статті 171-1 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що Вищий адміністративний суд України за наслідками розгляду справи може:

1) визнати акт Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів незаконним повністю або в окремій його частині;

2) визнати дії чи бездіяльність Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів протиправними, зобов'язати Верховну Раду України, Президента України, Вищу раду юстиції, Вищу кваліфікаційну комісію суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів вчинити певні дії;

3) застосувати інші наслідки протиправності таких рішень, дій чи бездіяльності, визначені статтею 162 цього Кодексу.

Визначений перелік повноважень Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції є вичерпним.

Виходячи з положень, передбачених частинами першими статті 2, статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України, викладених у пункті 4 Рішення Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_3 щодо офіційного тлумачення положень, в тому числі частини третьої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України, Кодекс адміністративного судочинства України регламентує порядок розгляду не всіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб'єктом владних повноважень управлінських функцій. Адже відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань.

Завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Враховуючи викладене, позовну заяву Міжнародного Комітету Червоного Хреста подано без додержання вимог, встановлених статтями 105, 106 КАС України, без урахування положень статті 171-1 КАС України.

Позивачу необхідно: привести позовні вимоги у відповідність до вимог статті 106 КАС України, з урахуванням положень статті 171-1 КАС України; слід викласти зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою статті 105 КАС України; підписати позовну заяву повноваженою особою; додати документ про сплату судового збору або належним чином завірений документ, який би підтверджував наявність пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Роз'яснити, що у разі неусунення недоліків у встановлений судом строк, матеріали позовної заяви будуть повернуті з підстав, передбачених пунктом 1 частини третьої статті 108 КАС України.

Керуючись статями 105, 106, 108, 171-1 КАС України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Міжнародного Комітету Червоного Хреста до Держави України, третя особа: ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати Міжнародному Комітету Червоного Хреста строк 10 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Роз'яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків, скарга повертається особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути переглянута Верховним Судом України в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Швець