Справа № 295/1526/17
Суддя: Чішман Л. М.
Дата ухвалення: 2017-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №295/1526/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2017 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира у складі:

головуючої судді Чішман Л.М.

за участю секретаря с/з ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про розяснення рішення суду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Житомирського обєднаного управління Пенсійного фонду України в Житомирської області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

04.09.2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про роз'яснення рішення суду, яку мотивувала тим, що 27.02.2017 року Богунським районним судом м.Житомира було винесено постанову, якою відмовлено у задоволенні її позову до Житомирського обєднаного управління Пенсійного фонду України в Житомирської області про визнання дій неправомірними та зобовязання вчинити певні дії. У рішенні суду вказано, що згідно ч.1 ст.26 Закону України «Про загальнообовязкове пенсійне страхування» жінки ІНФОРМАЦІЯ_1 мають право на призначення пенсії по досягненню 60 років, але так як позивач має статус потерпілої від Чорнобильської катастрофи та проживав на забрудненій території з моменту аварії до 08.04.1987 року та має право на призначення пенсії по досягненню 56 років, а саме з 16 липня 2017 року. Заявник вказує, що відповідач по своєму трактує рішення суду і зазначає, що має бути дотримано 2 умови: проживати на момент аварії на забрудненій території; станом на 1 січня 1993 року проживати на забрудненій території 2 роки.

З урахуванням вищевикладеного, а також те, що рішення сторонами трактується по різному, просить розяснити постанову Богунського районного суду м.Житомира від 27.02.2017 року в частині того, чи має ОСОБА_2 право на призначення пенсії по досягненню 56 років, а саме з 16 липня 2017 року.

В судове засідання особи, які беруть участь у справі, не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суду не повідомили, проте, з огляду на положення ч.3 ст.170 КАС України, їх неприбуття в судове засідання не перешкоджає розгляду заяви про розяснення рішення.

Дослідивши заяву, матеріали адміністративної справи №280/1526/17, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КАС України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Виходячи з приписів вказаної норми, підстави для роз'яснення судового рішення існують лише тоді, коли постанова чи ухвала суду є незрозумілою, та без такого роз'яснення її тяжко виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВАСУ №7 "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 року, зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко спів відповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнюючи чи унеможливлюючи його виконання. Суди повинні враховувати, що рішення не повинно містити зайвої деталізації (викладення змісту ухвал суду про рух справи або ухвал, поставлених у судовому засіданні, іншої інформації тощо), яка не має правового значення для вирішення справи.

Відповідно до роз'яснень, що містяться у п.19 вказаної постанови за правилами ст.170 КАС України роз'яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим.

Отже, за чинним законодавством, підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта, є його неясність, невизначеність. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Судом зазначено у постанові, що ОСОБА_2 на час звернення з заявою 25.11.2016 року про призначення пенсії за віком зі зниженням, не досягла віку при досягненні якого її може бути призначена пенсія зі зниженням пенсійного віку.

Також судом розяснено позивачу, що при досягненні 56 років остання не позбавлена права звернутись до пенсійного органу за призначенням пенсії.

Таким чином, постанова є зрозумілою та розяснення в розумінні ст.170 КАС України не потребує, у звязку з чим суд приходить до висновку, що заява про роз'яснення постанови Богунського районного суду м.Житомира від 27.02.2017 року задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.170 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_2 про розяснення рішення суду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Житомирського обєднаного управління Пенсійного фонду України в Житомирської області про визнання дій неправомірними та зобов"язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Богунський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.М. Чішман