Справа № 821/1877/16
Суддя: Кравець О.О.
Дата ухвалення: 2017-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2017 р.м.ОдесаСправа № 821/1877/16

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Василяка Д.К.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - доповідача Кравця О.О.
судді -Домусчі С. Д.
судді - за участю секретарівКоваля М.П. Курманової І.І. та Сторчака О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІДОМ ФАРМ БЕКОН" на постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 30.05.2017 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІДОМ ФАРМ БЕКОН"до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Державної архітектурної будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Фрідом Фарм Бекон" звернулося до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Державної архітектурної будівельної інспекції України та просило визнати протиправним та скасувати постанову № 1021-04-15-18 від 17.11.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 30.05.2017 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись зі вказаною постановою представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій вважає вказану постанову прийнятою з порушенням норм процесуального та матеріального права, та просив її скасувати та прийняти нову, якою задовольнити позовні вимоги.

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст.34 -39 КАС України.

Апеляційний суд, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі по тексту - Закон № 3038-VI), Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011р. №439/2011, Постановою КМ України від 09.06.2014року № 294 Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (Положення про ДАБІ України), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (далі по тексту - Порядок № 553), Порядом здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду ,затвердженого Постановою КМ України, від 19.08.2015, № 698(далі по тексту - Порядок № 698),.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 41 Закону № 3038-VI).

Згідно п.2;4;5 Порядку № 698 , нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві і Севастополі (далі - головні інспектори будівельного нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

З метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду;

2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади;

3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень об'єктів нагляду та об'єктів будівництва, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду;

4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:

1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону;

3) письмово ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності;

4) вносити письмове подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив її призначення;

5) вносити письмове подання про позбавлення посадової особи об'єкта нагляду права виконувати певні види робіт до органу, яким таке право надавалося;

6) скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного контролю також врегульовано Порядком № 553, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п/п 2,3 п.11. Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: - складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; - видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно п.2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" ,затвердженого Постановою КМ України, від 06.04.1995, № 244(у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 р. N 778,діючої на момент виникнення правовідносин ) , справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються у тому числі Держархбудінспекцією., а накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому - четвертому пункту 2, мають право, у тому числі ,головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Судом 1-ої інстанції було встановлено, що 03 листопада 2016 року на підставі наказу № 976 від 08 вересня 2015 року та направлення на перевірку № 613 від 26 жовтня 2016 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області Жуковець С.В. було проведено перевірку за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів та правил № 81/к, яким встановлено використання ТОВ "Фрідом Фарм Бекон" закінченого будівництвом санпропускник на території свинокомплексу по вул. Зеленій, 3 в с. Калинівка Каховського району Херсонської області , який не прийнятий в експлуатацію.

Заступник директора ТОВ "Фрідом Фарм Бекон" від підпису та отримання акту відмовився.

03 листопада 2016 року Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області прийнято припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил, відповідно до якого вимагав від ТОВ "Фрідом Фарм Бекон" зупинити експлуатацію закінченого будівництва санпропускника на території свинокомплексу по вул. Зеленій, 3 в с. Калинівка Каховського району Херсонської області до прийняття його в експлуатацію.

Уповноважені особи ТОВ "Фрідом Фарм Бекон" від підпису та отримання акту відмовились.

03 листопада 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області Жуковець С.В. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 10/к, яким призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення на 17 листопада 2016 року.

17 листопада 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області Жуковець С.В. було прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1021-04-15-80 на ТОВ "Фрідом Фарм Бекон" у розмірі 65250 грн.

Судом 1-ої інстанції було також встановлено, що ТОВ "Фрідом Фарм Бекон" було проведено реконструкцію вагової, розміщеної на території свинокомплексу по вул. Зеленій, 3 в с. Калинівка, Каховського району, Херсонської області.

ТОВ "Фрідом Фарм Бекон" експлуатувало закінчений будівництвом санпропусник на території свинокомплексу по вул. Зеленій, 3 в с. Калинівка Каховського району Херсонської області не прийнятий в експлуатацію

28.11.2016 року за №ХС49 Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області була зареєстрована декларація про готовність об'єкта , який належить до І-ІІІ категорії складності - реконструйованої вагової розміщеної на території свинокомплексу по вул. Зеленій, 3 в с. Калинівка, Каховського району, Херсонської області під санпропускник.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви (п. 1 ст. 39 Закону України № 3038-VI).

Відповідно до п. 5, 8 Закону України № 3038-VI, датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Згідно п. 17 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів ,затвердженого Постановою КМ України, від 13.04.2011, № 461 "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів"( в редакції,діючої на момент виникнення правовідносин)замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю два примірники декларації:

щодо об'єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку;

щодо об'єктів, які належать до I - III категорії складності, за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку;

щодо самочинно збудованого об'єкта, на яке визнано право власності за рішенням суду, за формою, наведеною у додатку 5 до цього Порядку.

Згідно із висновком ВСУ ,обов'язковим для застосування в порядку ст.244-2 КАС України , викладеним Постанові від 4 березня 2014 року № 21-433а13, обов'язок введення об'єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об'єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб'єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов'язок, не ввели об'єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена відповідна відповідальність.

Апеляційний суд погоджується із висновком суду 1-ої інстанції , щодо відсутності підстав для задоволення позову , так як позивачем здійснювалась реконструкція, яка відповідно до законодавства відноситься до будівельних робіт, а під час реконструкції об'єкта у замовника будівництва виник обов'язок здійснення такої реконструкції відповідно до затвердженої проектної документації, як це передбачено статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" та подання декларації про готовність об'єкта ,який виник внаслідок реконструкції, до експлуатації , у зв'язку з чим відповідачем була правомірно прийнята постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1021-04-15-80 від 17 листопада 2016 року, а посилання апелянта на те,що об'єкт взагалі не потребував прийняття в експлуатацію після закінченої реконструкції є помилковим, так як згідно ст.9 Закону України, від 20.05.1999, № 687-XIV "Про архітектурну діяльність" до поняття «будівництво» віднесено :нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об'єкта архітектури, яке здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, була ратифікована Законом України N 475/97-ВР від 17.07.97, та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства.

Відповідно до ст.8 Конституції України, ст.8 КАС України та ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року ,суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно п.49. Рішення ЄСПЛ по справі "Волохи проти України" (Заява N 23543/02) від 2 листопада 2006 року , норма права є "передбачуваною", якщо вона сформульована з достатньою чіткістю, що дає змогу кожній особі - у разі потреби за допомогою відповідної консультації - регулювати свою поведінку.

Однак, згідно п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов'язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно п. 53 Рішення ЄСПЛ по справі "Федорченко та Лозенко проти України" (заява №387/03); при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумними сумнівом"; тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими

Згідно із п.52 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Щокін проти України" (заяви №№ 23759/03 та 37943/06), від 14 жовтня 2010року, яке набуло статусу остаточного 14 січня 2011року тлумачення та застосування національного законодавства є прерогативою національних органів. Суд, однак, зобов'язаний переконатися в тому, що спосіб, в який тлумачиться і застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних з принципами Конвенції з точки зору тлумачення їх у світлі практики Суду (див. рішення у справі "Скордіно проти Італії"(Scordino v. Italy) (№ 1) [ВП], № 36813/97, пункти 190 та 191, ECHR 2006-V).

Доводи апеляційної скарги висновків суду 1-ої інстанції не спростовують.

Згідно ч.2 ст. 200 КАС України не може бути скасовано правильне,по-суті, рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 198 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін.

Таким чином, апеляційний суд доходить до висновку, що не має підстав в межах доводів апеляційної скарги для скасування чи зміни постанови суду 1-ої інстанції .

Керуючись ч.1 ст. 195, ст.196, п.1 ч.1. ст.198, ст. 200, п.1 ч.1 ст. 205,ст. 206,210, 211, 212 , ч. 5 ст. 254 КАС України, апеляційний суд ,-

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІДОМ ФАРМ БЕКОН" залишити без задоволення , а постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 30.05.2017 року - без змін.

Ухвала апеляційного адміністративного суду набирає законної з моменту її проголошення, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом 20-ти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий

суддя-доповідач Кравець О.О.

Суддя Домусчі С.Д.

Суддя Коваль М.П.