Справа № 803/1176/17
Суддя: Мачульський Віктор Володимирович
Дата ухвалення: 2017-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2017 року Справа № 803/1176/17

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Мачульського В.В.,

при секретарі судового засідання Масюк Г.С.,

за участю представників позивача Федорко О.О., Сидоренко М.Г.,

представника відповідача Мірчука В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку адміністративну справу за позовом Ковельського управління водопровідно-каналізаційного господарства «Ковельводоканал» до Головного управління державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання протиправним та скасування припису про усунення причин і умов, що сприяють вчиненню порушень санітарного законодавства від 09 серпня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Ковельське управління водопровідно-каналізаційного господарства «Ковельводоканал» (далі - Ковельське УВКГ «Ковельводоканал», позивач) звернулося з позовом до Головного управління державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області (відповідач, ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області) про визнання протиправним та скасування акту перевірки та припису про усунення причин і умов, що сприяють вчиненню порушень санітарного законодавства від 09.08.2017.

Ухвалою судді від 13.09.2017 відмовлено у відкритті провадження в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування акту перевірки дотримання санітарного законодавства від 07.08.2017.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 25.07.2017 по 26.07.2017 працівниками ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог санітарного законодавства, за результатами якої складено акт від 07.08.2017, в якому зафіксовані порушення. За наслідками перевірки 09.08.2017 начальником відділу санітарно-епідеміологічного нагляду та організації розслідувань спалахів управління державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області винесено припис про усунення причин і умов, що сприяють вчиненню порушень санітарного законодавства.

Позивач не погоджується із винесеним приписом, виходячи з наступного.

22.08.2017 позивачем було отримано припис, датований 09.08.2017, хоча фактично перевірка проводилась 26.07.2017, тому вважає що оскаржуваний припис складено на 10-й день, а не на 5-й, як це передбачено статтею 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Також, позивач зазначає, що акт перевірки складений з грубим порушенням, оскільки не містить опису виявленого порушення законодавства та посилань на нього, а тому припис від 09.08.2017 є безпідставним і незаконним.

Посилається також на безпідставність заяви гр. ОСОБА_4, оскільки в ній не чітко вказано на факти й обставини, які свідчать про порушення норм санітарного законодавства позивачем, щодо якого надіслано скаргу. Крім того, вважає оскільки гр. ОСОБА_4 не користується послугами з централізованого комунального водопостачання та водовідведення, тому не є абонентом Ковельського УВКГ «Ковельводоканал».

Ковельське УВКГ «Ковельводоканал» зазначає, що під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такого заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у направленні на перевірку.

На підставі вищевикладеного, позивач просить визнати протиправним та скасувати припис від 09.08.2017.

В поданих до суду письмових запереченнях проти позову від 25.09.2017 № 9.14/3963 (а.с.119-123) відповідач адміністративний позов не визнав та просив відмовити в його задоволенні з таких підстав, що 14.07.2017 Державною регуляторною службою України надано погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Дане погодження фактично є висновком про те, що звернення особи є обґрунтованим. На підставі погодження та наказу було видано направлення на проведення позапланової перевірки з 25.07.2017 по 07.08.2017, фактично перевірка проводилася 31.07.2017. За результатами перевірки 07.08.2017 було складено акт перевірки дотримання санітарного законодавства, на підставі якого видано припис про усунення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень санітарного законодавства від 09.08.2017. В приписі зазначено, що позивачем порушено вимоги статті 18 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення» та детально вказано, які саме порушення мають місце.

Таким чином, складення акта перевірки 07.08.2017 відповідає вимогам чинного законодавства а припис складено 09.08.2017, тобто на другий день після складення акта перевірки, що також не є порушенням законодавства. Тому висновок позивача про те, що припис складено з порушенням чинного законодавства, не відповідає дійсності.

Посилання позивача на те, що при перевірці представниками Держпродспоживслужби відмовлено від здійснення запису в журналі реєстрації заходів державного нагляду (контролю) не відповідає дійсності, оскільки в даному випадку порушення сталося в результаті неправомірних дій працівників позивача, які не надали даний журнал представникам Держпродспоживслужби для проставлення в ньому запису. Вважає, що такі дії працівники позивача вчинили умисно з метою подальшого оскарження результатів перевірки.

На підставі вищевикладеного, просить суд в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

В судовому засіданні представники позивача адміністративний позов підтримали з підстав, викладених у позовній заяві, та просять суд його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні адміністративний позов не визнав з підстав, викладених у письмових запереченнях проти позову, та просить відмовити в його задоволенні.

Заслухавши пояснення представників позивача, представника відповідача, дослідивши наявні у матеріалах справи докази в їх сукупності, проаналізувавши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення частково, з наступних підстав.

Судом встановлено, що в червні 2017 року від громадянки ОСОБА_4 до ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області надійшло звернення щодо забруднення води ймовірно стічними водами очисних споруд КП «Ковельводоканал» (а.с.19).

За результатами розгляду якого, Державна регуляторна служба України 14.07.2017 за № 5594 надала погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав (а.с.18).

У зв'язку із зверненням громадянки ОСОБА_4, за погодженням Державної регуляторної служби України від 14.07.2017 № 5594, згідно з направленням на проведення перевірки від 25.07.2017, в період з 25.07.2017 по 26.07.2017 ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області була проведена перевірка дотримання санітарного законодавства Ковельським УВКГ «Ковельводоканал», про що було складено акт перевірки від 07.08.2017 (а.с.21).

З акту перевірки дотримання санітарного законодавства від 07.08.2017 вбачається, що за результатом виїзду робочою групою встановлено, наступне очисні споруди потребують капітального ремонту; випуск очищених стічних вод, внаслідок повного циклу механічної та біологічної очистки здійснюється у р. Турія; для оцінки якісних та кількісних показників роботи наявна лабораторія підприємства, однак лабораторно-виробничий контроль проводиться лише за фізико-хімічними показниками; дані щодо мікробіологічного контролю відсутні, що не дає змоги стверджувати про ефективність очистки та безпеку даних вод в епідемічному відношенні; приймання стічних вод здійснюється і з інфекційного відділення Ковельського МТМО; мулові карти очисних споруд неочищені; відсутні площадки для накопичення мулу та договір щодо його передачі іншому власнику для утилізації; очисні споруди обваловані та неогороджені по периметру не повністю, наявна можливість для несанкціонованого заїзду асенізаційних машин та зливу стічних вод; відсутні прилади обліку стічних вод, внаслідок чого неможливо здійснити контроль відповідності, тих, що надходять до їх кількості після очистки; на момент перевірки встановлено факт зливу стічних вод трубопроводом, який проходить вздовж 8 мулових карт, які не використовуються, на прилеглу до очищених споруд територію (а.с.21).

В подальшому 09.08.2017 начальником відділу санітарно-епідеміологічного нагляду та організації розслідувань спалахів управління державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області винесено припис про усунення причин і умов, що сприяють вчиненню порушень санітарного законодавства та у 30-денний термін з дня отримання даного припису, позивача зобов'язано повідомити про його виконання (а.с.22).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

За приписами статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Згідно із пунктом 1 частини другої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» 5 квітня 2007 року № 877-V (надалі - Закон № 877-V).

Згідно із частиною четвертою статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Статтею 3 Закону України № 877-V визначено що Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб'єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб'єкта господарювання; об'єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб'єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб'єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб'єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб'єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об'єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб'єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків суб'єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб'єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Статтею 18 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» від 24.02.1994 №4004-ХІІ встановлено, що органи виконавчої влади, місцевого самоврядування зобов'язані забезпечити жителів міст та інших населених пунктів питною водою, кількість та якість якої повинні відповідати вимогам санітарних норм. Виробничий контроль за якістю питної води в процесі її добування, обробки та у розподільних мережах здійснюють підприємства водопостачання. Вода відкритих водойм, що використовується для господарсько-питного водопостачання, купання, спортивних занять, організованого відпочинку, з лікувальною метою, а також вода водойм у межах населених пунктів повинна відповідати санітарним нормам. Підприємства, установи, організації, що використовують водойми (у тому числі моря) для скидання стічних, дренажних, поливних та інших забруднених вод, повинні забезпечити якість води у місцях водокористування відповідно до вимог санітарних норм. Для водопроводів господарсько-питного водопостачання, їх джерел встановлюються зони санітарної охорони із спеціальним режимом. Порядок встановлення і режим цих зон визначаються законодавством України.

Відповідно до абзацу п'ятого частини першої статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

За приписами частин першої, другої статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд приходить до висновку, що позапланова перевірка, проведена з дотриманням вимог Закону № 877-V, на підставі звернення громадянки ОСОБА_4 та за наявності погодження Державної регуляторної служби України, з видачею направлення на проведення перевірки.

Крім того, недотримання відповідачем встановленого законом порядку проведення перевірки є підставою для недопуску посадових осіб до проведення перевірки. В разі допуску до перевірки самі по собі порушення порядку проведення перевірки не роблять наслідки перевірки нікчемними. Якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень законодавства, дотримання якого контролюється контролюючими органами.

Тобто, саме на етапі допуску до перевірки, особа може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного та необґрунтованого здійснення контролю щодо себе. Водночас, допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні відповідної перевірки.

Така правова позиція висловлена в постанові Верховного суду України від 24 грудня 2010 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Foods and Goods L.T.D.» до Державної податкової інспекції у Калінінському районі м. Донецька, третя особа - Державна податкова адміністрація в Донецькій області про скасування рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій, платник податків, яку суд застосовує у подібних правовідносинах.

Як передбачено частиною шостою статті 7 Закону № 877-V, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Частиною сьомою статті 7 Закону № 877-V визначено що, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Щодо тверджень позивача про порушення термінів винесення оскаржуваного припису, суд зазначає наступне.

Як вбачається з направлення на перевірку від 25.07.2017 (а.с.17), перевірка проводилась 25-26.07.2017. Із направлення (а.с.124) доданого представником відповідача в судовому засіданні слідує, що перевірка проводилась з 25.07.2017 по 07.08.2017, однак доказів того, що термін даної перевірки продовжувався у встановленому законом порядку, а також направлення позивачу наказу про продовження термінів проведення перевірки, відповідачем суду не надано. Також представниками сторін не заперечується той факт що перевірка проводилась з 25.07.2017 по 26.07.2017.

Таким чином, суд погоджується з доводами позивача та його представників про те, що відповідачем порушено терміни винесення припису, який мав бути винесений до 03.08.2017, однак дане порушення не є самостійною підставою для скасування припису в цілому.

Згідно із частиною восьмою статті 7 Закону № 877-V припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Суд вважає, що пункт 1 оскаржуваного припису, а саме: забезпечити проведення лабораторно-виробничого контролю за бактеріологічними показниками, та протоколи даних досліджень представити до відповідача у термін до 18.08.2017, є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки відповідно до направлення на проведення перевірки дотримання санітарного законодавства від 25.07.2017, предметом здійснення заходу було дотримання позивачем виконання нормативно-правових актів, загальнодержавних та місцевих програм, а також санітарно-технічний стан об'єкту (будівель та споруд, мереж водопостачання, водовідведення, опалення, вентиляції) утримання території (9.1,9.2). Таким чином, предметом перевірки не охоплювались питання дотримання нормативів фізичних, хімічних та біологічних факторів шляхом проведення лабораторно-інструментальних досліджень (9.4). Крім того, в матеріалах справи наявні результати санітарно-мікробіологічного дослідження №1-4 від 24.04.2017 (а.с.95,96).

Суд не бере до уваги заперечення відповідача з приводу правомірності винесення пункту 7 припису, а саме те, що на момент перевірки встановлено факт зливу стічних вод трубопроводом, який виходить вздовж 8 мулових карт, які не використовуються, на прилеглу до очисних споруд територію, оскільки даний факт відображається лише в акті перевірки, однак не зафіксований будь яким іншим письмовим доказом. Крім того, суд звертає увагу на те, що земельна ділянка на яку здійснюється скид неочищених стічних вод, надана у постійне користування Ковельському УВКГ «Ковельводоканал», що підтверджується витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 28.12.2015 №51073101 (а.с.28) та витягом з державного земельного кадастру про земельну ділянку від 29.09.2015 №НВ-015.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 29.08.2017, під час обстеження прилеглої території, яка межує з ділянкою, наданою позивачу в користування, факту забруднення земель надлишковим мулом не підтвердилося. Також факту несанкціонованого скиду під час обстеження прилеглої території очисних споруд не виявлено (а.с.105).

Отже, на підставі вищевикладеного, позивач довів належними та допустимими доказами протиправність винесення пункту 7 оскаржуваного припису, а тому він підлягає скасуванню.

Суд також критично ставиться до пояснень представника відповідача, наданих в судовому засіданні, щодо виконання пункту 8 оскаржуваного припису, «не визначеності меж санітарно-захисної зони об'єкта з півночі», оскільки такі межі чітко визначені схемою санітарно-захисної зони каналізаційних очисних споруд (а.с.100). За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено правомірність пункту 8 оскаржуваного припису, а відтак його необхідно скасувати.

Що стосується доводів позивача про протиправність пункту 2 припису, а саме те, що очистка мулових карт та вирішення питання утилізації відпрацьованого мулу виконується постійно та на підтвердження цього позивачем надано договори, укладені з сільськогосподарськими товариствами, суд зазначає наступне.

Під час проведення перевірки мулових майданчиків, позивачем не надано жодних доказів того, коли саме проводилась їх очистка, з якою послідовністю та яка саме кількість очищена (акти виконаних робіт, і т.д). Крім того, на момент перевірки в резерві знаходилось 4 мулових майданчика (які здатні приймати 14 тис.м.куб. мулу) з 11 наявних, а решта 7 експлуатуються згідно технологічного регламенту роботи очисних споруд.

Як передбачено п. 13.9.1.9 Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 05.07.1995 №30 експлуатаційний персонал повинен вживати заходів для вчасного вивезення осаду з мулових площадок та його використання в сільському, зеленому чи лісовому господарстві або при рекультивації земель. За узгодженням зі споживачами допускається вивезення з мулових площадок - ущільнювачів осаду, ущільненого до вологості 90%, якщо він відповідає санітарним вимогам споживачів. Для завантаження рідкого осаду в пересувну тару слід використовувати насоси для перекачування рідкого гною типу НЖН-200 та ін.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для скасування пункту 2 оскаржуваного припису.

На думку суду відповідач довів правомірність пунктів 3, 4, 5, 6 припису від 09.08.2017, а твердження позивача та його представників про вжиття заходів для реконструкції очисних споруд, огородження території та встановлення приладів для вимірювання та обліку роботи очисних споруд не заслуговують на увагу, оскільки Ковельським УВКГ «Ковельводоканал» було розроблено лише проект реконструкції очисних споруд в 2015 році, про те за останні два роки не проведено відповідних робіт та не надано документального підтвердження про вжиття позивачем заходів по реконструкції очисних споруд, огородження території та встановлення приладів для вимірювання та обліку роботи очисних споруд. Також, не надано доказів звернення Ковельським УВКГ «Ковельводоканал» до Ковельської міської ради з проханням виділення коштів на дану реконструкцію чи вжиття відповідних заходів щодо неї. Даний факт представниками позивача в судовому засіданні також не заперечується. Таким чином пункти 3, 4, 5, 6 винесені відповідачем правомірно та скасуванню не підлягають.

Крім того, як встановлено в судовому засіданні та не заперечується сторонами по справі, після проведення даної перевірки Ковельським УВКГ «Ковельводоканал» та ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області було погоджено строки усунення позивачем порушень, виявлених під час проведення перевірки.

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин першої, другої статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Позивач в силу положень статті 71 КАС України повинен довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, проте всупереч вказаній нормі не довів в повному обсязі суду належними доказами наявність обставин, що обґрунтовують його позовні вимоги.

Таким чином, в контексті наведеного, суд дійшов висновку, що хоча відповідачем правильно встановлено порушення Ковельським УВКГ «Ковельводоканал» норм санітарного законодавства, однак без належної перевірки всіх обставин справи та документів, винесено окремі пункти припису.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення шляхом прийняття постанови про визнання протиправними та скасування пунктів 1, 7, 8 припису про усунення причин і умов, що сприяють вчиненню порушень санітарного законодавства від 09.08.2017.

Керуючись статтями 2,11,17,71,72,160,163,186 КАС України, на підставі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати пункти 1, 7, 8 припису про усунення причин і умов, що сприяють вчиненню порушень санітарного законодавства від 09 серпня 2017 року.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 186 КАС України, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови, повний текст якої буде виготовлено 29 вересня 2017 року. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Львівського апеляційного адміністративного суду.

Головуючий

Суддя В.В. Мачульський