Справа № 826/11818/17
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2017-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

25 вересня 2017 року м. Київ №826/11818/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Костенка Д.А., розглянув-ши позовну заяву ОСОБА_1 до Уповноваженої особи Фонду гаран-тування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ "Дельта Банк Кадирова В.В., Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1, подана в її інтересах представником за договором ОСОБА_4, до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ "Дельта Банк Кадирова В.В. (далі - Уповноважена особа), Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - Фонд), в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення (наказ) Уповноваженої особи в частині визнання нікчемним договору банківського вкладу (депозиту) від 23.02.2015 №001-28801-230215, укладеного між позивачем та АТ "Дельта Банк";

- зобов'язати Уповноважену особу подати до Фонду додаткову інформацію про пози-вача як вкладника, якому необхідно здійснити виплату відшкодування на підставі договору банківського вкладу (депозиту) від 23.02.2015 №001-28801-230215 за рахунок Фонду.

Згідно з ч. 1 ст. 99 КАС адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У позовній заяві зазначається про те, що листом від 23.09.2015 №8821/2018 представ-ником АТ "Дельта Банк" повідомлено позивача про нікчемність договору банківського вкла-ду (депозиту) від 23.02.2015 №001-28801-230215 згідно з п. 7 ч. 3 ст. 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", який (лист) отримано позивачем 23.09.2015.

Також у позовній заяві зазначається про те, що 17.03.2016 позивач звернулась до Уповноваженої особи із заявою №3257702, в якій просила надати копію наказу, яким виз-нано нікчемним договір банківського вкладу (депозиту) №001-28801-230215, а також копії документів, згідно яких належні позивачу кошти було перераховано у невідомому напрямку.

Листом АТ "Дельта Банк" від 01.04.2016 №02-3250858 повторно повідомлено позива-чу про визнання нікчемним договору банківського вкладу (депозиту) від 23.02.2015 №001-28801-230215.

В адресованому Уповноваженій особі адвокатському запиті від 14.08.2017 №14/08/17-2 представник позивача знову просив надати копію розпорядчого документа (наказу Уповно-важеної особи, відповідно до якого договір банківського вкладу позивача визнано нікчем-ним, а також копію витягу з переліку нікчемних договорів, в якому зазначено про недійсність такого договору (депозиту).

Листом АТ "Дельта Банк" від 17.08.2017 №2/01-17/5762 відмовлено у задоволенні запиту з тих підстав, що запитувана інформація містить банківську таємницю.

Як вбачається з наведених обставин, позивач могла і фактично дізналася про пору-шення своїх прав чи інтересів після отримання повідомлення тимчасової адміністрації АТ "Дельта Банк" від 23.09.2015 №8821/2018. Наступні заяви позивача та її представника до Уповноваженої особи про надання рішення, яким визнано нікчемним договір банківського вкладу (депозиту) від 23.02.2015 №001-28801-230215, свідчать про те, що позивач була обізнана про порушення своїх прав чи інтересів внаслідок визнання нікчемним правочину та не включенням її до переліку вкладників АТ "Дельта Банк", які мають право на відшкоду-вання коштів за вкладами за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

До Окружного адміністративного суду міста Києва з цим позовом представник пози-вача за договором звернувся 19.09.2017, тобто після закінчення шестимісячного строку звернення до адміністративного суду з моменту, коли позивач дізналася про порушення своїх прав та інтересів. При цьому позовна заява і додані матеріали не вказують на існування причин, які б об'єктивно перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду з даним позовом або спростовували таку реальну можливість, що не дає суду жодних підстав для висновку про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до ст. 100 КАС адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Враховуючи, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до адмініс-тративного суду з даним позовом, і суд не знаходить підстав для визнання поважними причин пропущення цього строку, то адміністративний позов слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 107, 160, 165 КАС, суд

у х в а л и в:

1. Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1.

2. Повідомити позивачу, що особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду в порядку, встановленому ст.ст. 185-187 КАС. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Д.А. Костенко