Справа № П/811/935/17
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2017-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Україна КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2017 року Справа № П/811/935/17

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Хилько Л.І.

за участю секретаря судового засідання Подкопаєвої Д.В.

представника позивача - ОСОБА_1

представників відповідача - Калініної А.О., Іванової Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 (позивач) до Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області (відповідач) про визнання незаконним наказу №78/07 від 16.05.2017р. "Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4" та визнання незаконною та протиправною бездіяльності відповідача щодо не вжиття заходів по відновленню нотаріальної діяльності позивача, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, в якому просить суд:

- визнати незаконним наказ в.о. начальника Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області Потьомкіна О.О. №78/07 від 16.05.2017р. "Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4";

- визнати незаконною та протиправною бездіяльність посадових осіб Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області щодо не вжиття заходів по відновленню нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4 з 16.05.2017 року по 26.05.2017 року зупиненої на підставі наказу в.о. начальника Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області Потьомкіна О.О. №78/07 від 16.05.2017р. "Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуваний наказ винесено відповідачем протиправно, оскільки у контролюючого органу не було правових підстав для тимчасового зупинення його нотаріальної діяльності. Тому, позивач наголошує на задоволенні адміністративного позову.

У судовому засіданні представник позивача вимоги позову підтримала повністю з мотивів, зазначених у позовній заяві.

Представник Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області в судовому засіданні позовні вимоги не визнала повністю, в задоволенні позову просила відмовити, зважаючи на правомірність оскаржуваного наказу та відсутність підстав для задоволення позовних вимог викладених у письмових запереченнях, в яких також наголошено на правомірності дій посадових осіб Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області при винесенні спірного наказу та на його підставі тимчасового зупинення нотаріальної діяльності та відповідно поновленні нотаріальної діяльності позивача після усунення обставин, що стали підставою для зупинення нотаріальної діяльності (а.с.29-33,51-54).

В судовому засіданні представниками відповідача позицію викладену в письмових запереченнях підтримано та наголошено на відмові в задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до ч.3 ст.160 КАС України, складення постанови у повному обсязі відкладено до 28.09.2017 року із проголошенням вступної та резолютивної частини постанови в тому самому судовому засіданні, в якому закінчився розгляд справи.

Дослідивши наявні в справі документи, матеріали, заслухавши пояснення позивача, представників сторін, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

За приписами п.1, 3, 9 частини 3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, в тому числі: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для відновлення порушеного права в зв'язку із прийняттям рішення суб'єктом владних повноважень особа повинна довести, яким чином відбулось порушення її прав. Порушення вимог Закону рішенням чи діями суб'єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх протиправними, оскільки обов'язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушених його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч.2 ст.5 КАС України).

Предметом спору в даній справі є законність та обґрунтованість дій в.о. начальника Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області Потьомкіна О.О. при винесенні наказу Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області №78/07 від 16.05.2017р. "Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4", також оцінка дій посадових осіб Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області щодо не вжиття заходів по відновленню нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4 з 16.05.2017 року по 26.05.2017 року зупиненої на підставі наказу в.о. начальника Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області Потьомкіна О.О. №78/07 від 16.05.2017р.

При вирішенні даного спору суд враховує наступні фактичні обставини справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 здійснює нотаріальну діяльність як приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу.

З матеріалів справи вбачається, що до Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області надійшла скарга директора ТОВ "Нива-2010" ОСОБА_6 щодо порядку оформлення приватним нотаріусом ОСОБА_4 договору дарування частки в статутному капіталі ТОВ "Нива-2010".

Так, 11.05.2017 року на виконання пункту 14 Порядку проведення перевірки організації нотаріальної діяльності державних і приватних нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 17.02.2014 року №357/5 начальником Головного територіального управлінням юстиції у Кіровоградській області Гуцулом В.В. видано наказ №200/08 "Про проведення позапланової перевірки приватного нотаріуса ОСОБА_4" (а.с.39).

З вказаного наказу судом встановлено, що проведення позапланової перевірки нотаріальної діяльності позивача призначено на 15.05.2017 року об 11-00 год., також зобов'язано позивача надати до відділу з питань нотаріату до 11-00 год. 15.05.2017 року письмові пояснення та копії матеріалів оформленого договору дарування зазначеного у скарзі.

Так, з метою повідомлення позивача про проведення вищевказаної перевірки відповідачем було направлено відповідне повідомлення від 12.05.2017 року №04-21/0024/1105 разом із копією наказу на проведення перевірки (а.с.38).

Натомість, з матеріалів справи встановлено, що на позапланову перевірку, призначену на 15.05.2017 року об 11-00 год. приватний нотаріус ОСОБА_4 не з'явився та витребувані копії документів не надав, що відображено у акті про ухилення від перевірки складеного в приміщенні Головного територіального управління юстиції у Кіровоградської області 15.05.2017 року об 11-30 год. відповідною комісією у складі: начальника відділу з питань нотаріату Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області - Іванової Т.О., головного спеціаліста відділу з питань нотаріату Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області - Онуфрієва О.В., приватних нотаріусів Кропивницького міського нотаріального округу Балик Т.М., Новицької І.О. (а.с.65).

В свою чергу, 16.05.2017 року в.о. начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Потьомкіним О.О. видано наказ №78/07 "Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4" (а.с.9).

Так, з вказаного наказу вбачається, що останній був виданий у зв'язку із необгрунтованою відмовою приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4 від надання пояснень та копій документів на підставі яких 27.04.2017 року посвідчено договір дарування за реєстровим №81 на виконання вимог частини 4 статті 29-1 Закону України "Про нотаріат" від 02.09.1993 року №3425-XII.

При цьому, пунктом 1 вказаного наказу вказано, що нотаріальна діяльність позивача тимчасово зупиняється з 16.05.2017 року до усунення виявлених обставин.

Вважаючи даний Наказ про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності протиправним, та дії посадових осіб Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області щодо не вжиття заходів по відновленню нотаріальної діяльності позивача з 16.05.2017 року по 26.05.2017 року зупиненої на підставі спірного наказу позивач звернувся до суду з відповідним адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Частиною 1 ст. 9 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого: 1) суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України; 2) суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Конституція України має найвищу юридичну силу, закони та інші нормативно-правові акти повинні відповідати їй (ст. 8). На ці обставини неодноразово вказував Конституційний Суд України у своїх рішеннях, зокрема, рішенні № 7-рп/2003 від 10.04.2003 року, рішенні № 9-рп/2004 від 07.04.2004 року, рішенні № 1-рп/2007, рішенні № 19-рп/2008 від 02.10.2008 року.

Пунктом 14 статті 92 Конституції України встановлено, що виключно законами України визначається організація і діяльність органів нотаріату.

Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено Законом України «Про нотаріат» від 02.09.1993р. № 3425-XII, відповідно до ст.1 якого нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов'язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Правовою основою діяльності нотаріату є Конституція України, цей Закон, інші законодавчі акти України (ст.2 Закону України «Про нотаріат»).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про нотаріат» нотаріус - це уповноважена державою фізична особа, яка здійснює нотаріальну діяльність у державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіві або незалежну професійну нотаріальну діяльність, зокрема посвідчує права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняє інші нотаріальні дії, передбачені законом з метою надання їм юридичної вірогідності.

За змістом ст.2-1 Закону № 3425 контроль за організацією нотаріату України, перевірки організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів та виконання ними правил нотаріального діловодства здійснюються Міністерством юстиції України, Головним управлінням юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головними управліннями юстиції в областях, містах Києві та Севастополі.

Нотаріус зобов'язаний: зберігати в таємниці відомості, одержані ним у зв'язку з вчиненням нотаріальних дій; надавати документи, інформацію і пояснення на вимогу Міністерства юстиції України, Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі при здійсненні ними повноважень щодо контролю за організацією діяльності та виконанням нотаріусами правил нотаріального діловодства (абз.4,8 ст.5 Закону України «Про нотаріат»).

Преамбула до Закону України «Про звернення громадян» передбачає, що цей Закон регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об'єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення. Під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги (ч.1 ст.3 Закону України «Про звернення громадян»).

Громадянин може подати скаргу особисто або через уповноважену на це іншу особу. Скарга в інтересах неповнолітніх і недієздатних осіб подається їх законними представниками (ч.4 ст.16 Закону України «Про звернення громадян»).

Міністерство юстиції України, Головне управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головні управління юстиції в областях, містах Києві та Севастополі проводять перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання ним порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за певний період. Проведення повторної перевірки з тих питань, які вже були предметом перевірки, не допускається, крім перевірки звернень громадян чи юридичних осіб у межах предмета звернення та повноважень Міністерства юстиції України, Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі (ч.1 ст.33 Закону України «Про нотаріат»).

Порядок проведення перевірки організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства затверджується Міністерством юстиції України (ч.6 ст.33 Закону України «Про нотаріат»).

Наведене дає підстави суду для висновку, що на Головне територіальне управління юстиції у Кіровоградській області покладено обов'язок перевіряти приватних нотаріусів, серед іншого, на предмет дотримання нотаріусами вчинення нотаріальних дій. Законодавець покладає на ГТУЮ у Кіровоградській області обов'язок перевіряти звернення юридичних осіб та громадян в межах предмета звернення та в межах своїх повноважень, при цьому така перевірка повинна здійснюватись в порядок та спосіб передбачений Порядком проведення перевірки, затвердженим Міністерством юстиції України.

Механізм здійснення Міністерством юстиції України (далі - Міністерство юстиції), Головним управлінням юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головними управліннями юстиції в областях, містах Києві та Севастополі (далі - головне управління юстиції) перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства визначає Порядок проведення перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 17.02.2014 р. № 357/5 відповідно до статей 2-1, 18, 33 Закону України «Про нотаріат» (далі - Порядок № 357/5).

Цей Порядок визначає механізм здійснення Міністерством юстиції України, Головним управлінням юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головними управліннями юстиції в областях, містах Києві та Севастополі (далі - головне управління юстиції) перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства (п.1 Порядку №357/5).

Проведення перевірки організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання ними правил нотаріального діловодства здійснюється уповноваженими представниками Міністерства юстиції, головного управління юстиції, діяльність яких безпосередньо пов'язана з контролем за організацією нотаріату і нотаріальної діяльності в Україні (п.6 Порядку №357/5).

Позапланова комплексна, цільова або контрольна перевірка державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса проводиться за результатами попередньої перевірки або за дорученням Міністерства юстиції чи головного управління юстиції (п.13 Порядку №357/5).

В свою чергу, перевірка за зверненнями фізичних та юридичних осіб проводиться у межах предмета звернення та повноважень Міністерства юстиції, головного управління юстиції шляхом витребування від державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса (особи, яка заміщує тимчасово відсутнього нотаріуса) необхідних документів та відомостей, що стосуються фактів, викладених у такій інформації, та письмових пояснень нотаріуса або з виїздом за місцезнаходженням державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, робочого місця приватного нотаріуса (п.14 Порядку №357/5).

Особою, відповідальною за проведення перевірки, готуються пропозиції щодо складу комісії, строків та плану проведення перевірки.

За результатами опрацювання пропозицій особа, відповідальна за проведення перевірки, здійснює підготовку доповідної записки, у якій зазначає строки проведення перевірки, склад комісії і складає план проведення перевірки.

До плану проведення перевірки включаються всі питання, що стосуються організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання ними правил ведення нотаріального діловодства.

План проведення перевірки розглядається і затверджується відповідно Міністром юстиції (заступником Міністра юстиції згідно з розподілом повноважень), начальником головного управління юстиції (його заступником) (п.17 Порядку №357/5).

Для проведення перевірки утворюється комісія.

Персональний склад комісії, її голова, термін проведення перевірки державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса затверджуються наказом відповідно Міністерства юстиції чи головного управління юстиції.

Голова комісії організовує та координує діяльність членів комісії, розподіляє між ними конкретні завдання та повідомляє про час проведення перевірки державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса.

Наказ підтверджує повноваження членів комісії на проведення перевірки державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса у термін, зазначений у наказі (п.19 Порядку №357/5).

Так, пунктом 3 Порядку проведення перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, що затверджений Наказом Міністерства юстиції України від 17.02.2014 року №357/5, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 17.02.2014 року за №298/25075 (далі Порядок №357/5) передбачено, що основними завданнями перевірки є:

1) перевірка організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, у тому числі дотримання вимог до робочого місця приватного нотаріуса, страхування цивільно-правової відповідальності, наявності осіб, що працюють на умовах цивільно-правових чи трудових договорів, умов зберігання архіву, печаток, штампів, спеціальних бланків нотаріальних документів тощо;

2) перевірка дотримання державними і приватними нотаріусами правил ведення нотаріального діловодства, правильності формування документів у справи, наявність та відповідність вимогам законодавства документів (у випадках, передбачених законодавством, - копій документів), які необхідні для вчинення нотаріальних дій та долучені до примірника нотаріально оформленого документа, документів, необхідних для проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, наявність на документах необхідних реквізитів (печаток, підписів, реєстрових номерів, дати тощо);

3) перевірка дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій, у тому числі під час проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень;

4) виявлення порушень законодавства, яке регулює організацію роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організацію нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, порядок вчинення нотаріальних дій та ведення нотаріального діловодства;

5) виконання державними і приватними нотаріусами обов'язку щодо підвищення професійного рівня (проходження підвищення кваліфікації, участь у конференціях і семінарах з питань права, дотримання правил професійної етики, затверджених Міністерством юстиції);

6) визначення якості нотаріального обслуговування фізичних та юридичних осіб;

7) надання рекомендацій з усунення причин, унаслідок яких допущено порушення;

8) застосування до державних і приватних нотаріусів заходів реагування, передбачених законодавством, у разі виявлення під час перевірки допущених ними порушень;

9) узагальнення результатів перевірок з метою визначення типових порушень, недоліків та помилок, що допускаються державними і приватними нотаріусами;

10) розповсюдження позитивного досвіду роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса.

Пунктом 31 Порядку №357/5 визначено, що перевіркою встановлюється, чи дотримуються державні і приватні нотаріуси загальних положень чинного законодавства, яке регулює порядок вчинення нотаріальних дій та проведення під час їх вчинення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

За змістом пункту 43 Порядку №357/5 уразі, якщо порушення, виявлені під час проведеної перевірки, не усунуті у наданий для цього строк чи не можуть бути усунуті або якщо державною нотаріальною конторою, державним нотаріальним архівом, державним чи приватним нотаріусом ігноруються висновки за результатами перевірки чи не виконуються рішення, прийняті за її наслідками, Міністерство юстиції, головне управління юстиції приймають рішення про застосування до цих осіб заходів реагування, передбачених чинним законодавством.

Ставлячи під сумнів правомірність спірного наказу, позивач не заперечує надходження до Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області скарги від громадянина ОСОБА_6, натомість підставою для визнання такого наказу протиправним, на думку позивача, є реагування відповідача на його дії щодо неможливості бути присутнім у визначеному місці під час проведення позапланової перевірки 15.05.2017 року об 11-00 год.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 12.05.2017 року начальником відділу з питань нотаріату Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Івановою Т.О. відповідним листом за №04-21/01-24/1105 надіслано позивачу наказ від 11.05.2017 року №200/08 «Про проведення позапланової перевірки приватного нотаріуса ОСОБА_4» для своєчасного та належного виконання, при цьому, в даному листі наголошено ОСОБА_4 на необхідності бути присутнім під час проведення позапланової перевірки та наданні на проведення перевірці письмових пояснень щодо обставин викладених у скарзі та копії відповідних документів (а.с.10 зворот.).

В свою чергу, ОСОБА_4 листом від 15.05.2017 року №149/01-16 повідомив начальника відділу з питань нотаріату Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Іванову Т.О. про неможливість бути присутнім 15.05.2017 року об 11-00 год. в приміщенні Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області в зв'язку із тим, що у призначений для перевірки час він буде приймати участь у проведенні слідчих дій (а.с.11).

В матеріалах справи наявна повістка Прокуратури Кіровоградської області про виклик ОСОБА_4 15.05.2017 року об 10-00 год. з метою прийняття участі у проведенні слідчих дій у кримінальному провадженні (а.с.16). При цьому, з даної повістки вбачається, що позивач знаходився в органах прокуратури Кіровоградської області 15.05.2017 року з 10-00 год. по 12-00 год., про що свідчить відповідна відмітка.

Разом з тим, суд вказує, що пунктом 2 наказу Головного управління юстиції у Кіровоградській області «Про проведення позапланової перевірки приватного нотаріуса ОСОБА_4» №200/08 від 11.05.2017 року зобов'язано приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4 надати до відділу з питань нотаріату до 11-00 год. 15.05.2017 року письмові пояснення та копії матеріалів оформленого договору дарування, зазначеного у скарзі (а.с.10).

Натомість, у листі від 15.05.2017 року №149/01-16, адресованому начальнику відділу з питань нотаріату Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Івановій Т.О. ОСОБА_4 повідомив, що стосовно надання письмових пояснень щодо порядку оформлення ним договору дарування частки статутного капіталу ТОВ «Нива-2010», йому необхідний додатковий час для підготовки письмових пояснень та витребуваних документів, оскільки повідомлення про необхідність їх надання він отримав лише за 50 хв. до безпосереднього проведення перевірки (а.с.11).

Відповідно до п.21 Порядку № 357/5 за наявності об'єктивних підстав, які унеможливлюють проведення перевірки (хвороба завідувача односкладової державної нотаріальної контори, завідувача державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса тощо), що підтверджується відповідним документом, голова комісії порушує перед керівництвом Міністерства юстиції, головного управління юстиції питання про можливість перенесення строків перевірки.

Документ, що підтверджує обставини, які унеможливлюють проведення перевірки, надається нотаріусом Міністерству юстиції або головному управлінню юстиції.

Перенесення строків перевірки здійснюється відповідним наказом, що видається Міністерством юстиції, Головним управлінням юстиції.

Згідно з п.22 Порядку № 357/5 відсутність завідувача односкладової державної нотаріальної контори, завідувача державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса на робочому місці на час перевірки без документального підтвердження поважних причин або відмова від надання необхідних документів на вимогу членів комісії є ухиленням від перевірки. Про ухилення від перевірки або відмову від надання необхідних документів на вимогу членів комісії складається акт, який підписується головою та членами комісії.

Ухилення від перевірки або відмова від надання необхідних документів на вимогу членів комісії є підставою для застосування до таких осіб заходів реагування, передбачених чинним законодавством.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.29-1 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна діяльність приватного нотаріуса тимчасово зупиняється на час дії такої обставини: у разі необґрунтованої відмови приватного нотаріуса від надання Міністерству юстиції України, Головному управлінню юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головними управліннями юстиції в областях, містах Києві та Севастополі в порядку, передбаченому цим Законом, документів для перевірки організації нотаріальної діяльності та виконання правил нотаріального діловодства - до усунення цієї обставини.

Вирішуючи спір, суд виходить із того, що прийняття позивачем участі у проведенні слідчих дій в органах прокуратури Кіровоградської області, в розумінні пункту 21 Порядку № 357/5, не утворювало об'єктивну обставину, яка унеможливлювала проведення перевірки, при цьому суд зауважує, що така участь позивача у слідчих діях засвідчує лише факт зайнятості позивача та його відсутності на робочому місці з 10-00 год. по 12-00 год.

Статтею 5 Закону України «Про нотаріат» передбачено обов'язок нотаріуса надавати документи, інформацію і пояснення на вимогу Міністерства юстиції України, Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі при здійсненні ними повноважень щодо контролю за організацією діяльності та виконанням нотаріусами правил нотаріального діловодства.

Крім того, така участь позивача у слідчих діях не звільняє його як приватного нотаріуса від обов'язку подання документів запитуваних відповідачем, що відображено у пункті 2 наказу Головного управління юстиції у Кіровоградській області «Про проведення позапланової перевірки приватного нотаріуса ОСОБА_4» №200/08 від 11.05.2017 року, з метою розгляду скарги директора ТОВ «Нива-2010» ОСОБА_6.

При цьому, суд зауважує, що позивач був обізнаний про необхідність подання копій документів запитуваних відповідачем (на підставі яких був посвідчений договір дарування частки статутного капіталу ТОВ «Нива-2010»), оскільки скарга директора ТОВ «Нива-2010» ОСОБА_6 надійшла до Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області 04.05.2017 року, про що позивача було повідомлено (а.с.10,34).

З огляду на викладене, суд наголошує, що в даному випадку має місце факт відмови позивачем від надання необхідних документів для перевірки на вимогу посадових осіб відповідача, що в свою чергу такі дії судом оцінюються критично.

Разом з тим, суд звертає увагу, що пунктом 22 Порядку № 357/5 передбачено, що ухилення від перевірки або відмова від надання необхідних документів на вимогу членів комісії є підставою для застосування до таких осіб заходів реагування, передбачених чинним законодавством.

При дослідженні дій відповідача, як в.о. начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, щодо видання наказу «Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4» №78/07 від 16.05. 2017 року на предмет їх відповідності вимогам Закону України «Про нотаріат» та прийнятого на його виконання Порядку №357/5, суд не встановив порушень спеціального законодавства при виданні спірного наказу.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 69 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Наданий позивачем до суду в якості доказів експертний висновок Експертно-правової комісії при Нотаріальній палаті України від 11.07.2017 року розглянутий за зверненням приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4 від 26.06.2017 року за вх.№48/9 щодо надання оцінки обгрунтованості застосування Головним територіальним управлінням юстиції у Кіровоградській області заходів реагування передбачених законодавством до ОСОБА_4, судом не враховується у зв'язку із тим, що останній не є належним доказом у розумінні положень Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на наступне.

Статтею 16 Закону України «Про нотаріат» закріплено професійне самоврядування нотаріусів, за змістом вказаної статті метою професійного самоврядування нотаріусів є об'єднання на професійній основі зусиль нотаріусів для виконання покладених на них цим Законом обов'язків і забезпечення їхніх прав, представництво професійних інтересів нотаріусів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах та організаціях, захист професійних інтересів та соціальних прав нотаріусів, сприяння підвищенню професійного рівня нотаріусів та надання їм методичної допомоги, захисту інтересів фізичних і юридичних осіб при заподіянні їм шкоди внаслідок незаконних дій або недбалості нотаріуса.

Професійне самоврядування нотаріусів здійснюється через Нотаріальну палату України та її органи. Нотаріальна палата України є організацією, яка здійснює професійне самоврядування у сфері нотаріату.

Наказом Президента Нотаріальної палати України від 01 червня 2017 року №15-17 затверджено Положення про Експертно-правову комісію з питань захисту професійних інтересів нотаріусів. Еспертно-правова комісія, діє як колегіальний та консультативно-дорадчий орган при Нотаріальній палаті України.

Виходячи із функцій Експертно-правової комісії при Нотаріальній палаті України, винесення нею експертних висновків за зверненнями приватних нотаріусів є лише дорадчою функцією яка має рекомендаційний характер, а саме комісія є консультативно-дорадчим органом.

З огляду на викладене, суд не вбачає правових підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання незаконною та протиправною бездіяльності посадових осіб Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області щодо невжиття заходів по відновленню нотаріальної діяльності позивача з 16.05.2017 року, оскільки поновлення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_4 наказом в.о. начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області О.О. Потьомкіна від 25.05.2017 р. №85/07, який виданий у зв'язку із наданням позивачем відповідних запитуваних управлінням документів.

Так, пунктом 4 частини 1 статті 29-1 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що у разі необґрунтованої відмови приватного нотаріуса від надання Міністерству юстиції України, Головному управлінню юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головними управліннями юстиції в областях, містах Києві та Севастополі в порядку, передбаченому цим Законом, документів для перевірки організації нотаріальної діяльності та виконання правил нотаріального діловодства нотаріальна діяльність приватного нотаріуса тимчасово зупиняється до усунення цієї обставини.

Відтак, судом встановлено, що позивачем копії документів на вимогу відповідача були подані, нотаріальна діяльність Головним територіальним управлінням юстиції у Кіровограській області поновлена 25.05.2017 року, що свідчить належне здійснення владних повноважень відповідача при поновленні нотаріальної діяльності позивача 26.05.2017 року у відповідності до чинних положень Закону України «Про нотаріат» та прийнятого відповідно до його положень Порядку №357/5.

Разом з тим, позивачем не надано достатньо належних та обґрунтованих доказів у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України для підтвердження факту допущення протиправної бездіяльності під час поновлення його нотаріальної діяльності 25.05.2017 року.

При цьому, суд звертає увагу, що алгоритм взаємодії органів юстиції та органів, що здійснюють контроль за нотаріальною діяльністю нотаріусів закріплені у положеннях Закону України "Про нотаріат" та Порядку проведення перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства №357/5, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 17.02.2014 р..

Перевіряючи обґрунтованість та законність дій та рішень суб'єкта владних повноважень, суд враховує наведене нормативне регулювання та вимоги частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Одним із головних принципів адміністративного судочинства, відповідно до ст. 7 КАС України є принцип верховенства права. Відповідно до ст. 3 Конституції України та ст. 8 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов'язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Як передбачає ч.2 ст.8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) від 1950 року і протоколи до неї та практику (рішення) Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Як вбачається з рішення Європейського суду з прав людини (справа Кобцев проти України (Заява № 7324/02)) суд нагадує, що основне призначення вимоги національних засобів, закріплене п. 1 ст. 35 Конвенції, дозволяє Високим Договірним Сторонам попереджати порушення прав людини або ж відновлювати стверджувані порушення прав до того як такі скарги надійдуть до Суду. Це правило ґрунтується на припущенні, закріплене у ст. 13 Конвенції, з яким воно найбільш близьке, що на національному рівні існують ефективні засоби правового захисту стосовно стверджуваних порушень (див., зокрема, Kudіa v. Poland, [GC], № 30210/96, п. 152, ECHR 2000-XI)

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 року, набула чинності для України 11.09.1997 року) "Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження".

Вирішуючи питання про застосування ст.13 Конвенції, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Аманн проти Швейцарії» (Заява N 27798/95 п.88) зазначено, що стаття 13 Конвенції вимагає, щоб кожен, хто вважає себе потерпілим внаслідок заходу, який, на його думку, суперечив Конвенції, мав право на засіб правового захисту у відповідному національному органі для вирішення свого спору, а в разі позитивного вирішення - для одержання відшкодування шкоди. Однак це положення не вимагає безумовного досягнення вирішення спору на користь заявника.

Разом з тим, сутність принципу правової визначеності Європейський суд визначив як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються, цей принцип не дозволяє державі посилатись на відсутність певного правового акта, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах. На державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок («Лелас проти Хорватії» і «Тошкуце та інші проти Румунії») і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах («Онер'їлдіз проти Туреччини»).

Як зазначено у справі Black Clawson Ltd. v. Papierwerke AG, (1975) AC 591 at 638, сприйняття верховенства права як конституційного принципу вимагає того, аби будь-який громадянин, перед тим, як вдатися до певних дій, мав змогу знати заздалегідь, які правові наслідки настануть.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків.

Крім того, суд враховує, що принцип презумпції невинуватості перш за все є гарантією процесуального характеру по кримінальних справах, але за висновками ЄСПЛ його сфера застосування є значно ширшою: він є обов'язковим не тільки для кримінального суду, який приймає рішення щодо обґрунтованості обвинувачення, але й для віх інших державних органів. Так, на думку ЄСПЛ замах на презумпцію невинуватості може виходити не тільки від суду чи судді, але й від інших публічних влад.

При цьому, принцип обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень полягає в тому, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, на оцінці всіх фактів та обставин, що мають значення. В рішенні № 37801/97 від 1 липня 2003 р. по справі «Суомінен проти Фінляндії» Європейський суд вказав, що орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Проаналізувавши обставини справи, з урахуванням нормативного регулювання спірних правовідносин, за сукупністю встановлених судом обставин, та з огляду на наведене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Судові витрати, відповідно до статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст.86, 94, 159-163, 167, 254 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_4 до Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про визнання незаконним наказу та визнання незаконною та протиправною бездіяльності - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 254 КАС України.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її оголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається в 10-денний строк з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 28.09.2017 року.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Л.І. Хилько