Справа № 623/2270/17
Суддя: Бєссонова Т. Д.
Дата ухвалення: 2017-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер справи 623/2270/17
Номер провадження 2-а/623/150/2017
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2017 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Бєссонової Т.Д.

за участю секретаря Ноль С.В.

судового розпорядника Максименка Р. С.

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Ізюмі адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Ізюмського міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Барвінківському, Борівському, Ізюмському районах та місту Ізюму Головного територіального управління юстиції у Харківській області про оскарження дій суб»єкту владних повноважень та зобов»язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в :

22.09.2017 року ОСОБА_2 звернулась до суду з адміністративним позовом до Ізюмського міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Барвінківському, Борівському, Ізюмському районах та місту Ізюму Головного територіального управління юстиції у Харківській області про оскарження дій суб»єкту владних повноважень та зобов»язання вчинити певні дії, яка була уточнена 27.07.2017 року.

Посилається на те, що 06.09.2017 року постановою № 7725 Ізюмського міжрайонного ВДВС по Барвінківському, Борівському, Ізюмському районах та місту Ізюму ГТУЮ у Харківській області було накладено арешт на її банківські рахунки в зв»язку з виконанням провадження АСВП № 52427929 про стягнення з неї на користь ТОВ «Служба миттєвого кредитування» заборгованості в сумі 24447,00 гривень. Що вона не була повідомлена державним виконавцем про стягнення. Всі дії державний виконавець виконував стосовно її фактично заочно. Про це вона дізналась лише 13 вересня 2017 року, коли їй зателефонували з відділення банку, де вона отримує заробітну плату та повідомили про те що її рахунки заарештовані. Так як вона офіційно працевлаштована то має заробітну плату і державний виконавець повинен був надіслати виконавче провадження по місту її праці для стягнення даної заборгованості згідно ст. 7 ЗУ «Про виконавче провадження». На даний час з мого зарплатного рахунку списується вся нарахована сума заробітної плати, хоча загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати .

Просить зняти арешт з зарплатного банківського рахунка № НОМЕР_2 відкритого на ім.»я ОСОБА_2 у відділенні банку «Укрсиббанк».

Позивач в судове засідання не з»явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі.

Представник відповідача в судове засідання не з»явився, подав правову позицію у якій вирішення питання про зняття арешту з зарплатного банківського рахунку № НОМЕР_2 відкритого у ПАТ «Укрсибанк» на ім»я ОСОБА_2, накладеного постановою про арешт коштів боржника № 52427929 від 06.09.2017 року, покладаються на розсуд суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до повідомлення Міжрайонного відділу ДВС по Барвінківському, Борівському, Ізюмському районах та місту Ізюм ГТУЮ у Харківській області № 9060 від 18.09.2017 року що в Міжрайонному відділі ДВС по Барвінківському, Борівському, Ізюмському районах та місту Ізюм ГТУЮ у Харківській області на примусовому виконанні перебуває виконавче провадження АСВП № 52427929 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ТОВ «Служба миттєвого кредитування» заборгованість в сумі 24447,00 гривень. 06.09.2017 року державним виконавцем , керуючись ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження» винесено постанову про арешт коштів боржника, копії якої за вих.. № 7725 направлені до банківських установ та сторонам виконавчого провадження до виконання та відома. Підстави, передбачені чинним законодавством для задоволення заяви в частині зняття арешту з коштів відсутні.(а.с. 7)

Відповідно ч.ч. 2,3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець може звернути стягнення на кошти боржника - юридичної особи, розміщені на його рахунках і на рахунках, відкритих боржником - юридичною особою через свої філії, представництва та інші відокремлені підрозділи. Не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов'язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Відповідно до положень ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Судом встановлено, що кошти, які знаходяться на рахунку № НОМЕР_2 ПАТ "Укрсиббанк", зокрема, використовуються для виплати заробітної плати працівникам та відрахувань з неї, в тому числі єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Статті 43 та 48 Конституції України передбачають, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом та кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім'ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло. Таким чином, накладення арешту на рахунки, кошти на яких використовуються для виплати заробітної плати працівникам, спричиняє порушення їх конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю.

Частиною 12 статті 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування»передбачено, що єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника. За наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов'язаннями із сплати єдиного внеску зобов'язань із сплати податків, інших обов'язкових платежів, передбачених законом, або зобов'язань перед іншими кредиторами, зобов'язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов'язаннями, крім зобов'язань з виплати заробітної плати (доходу).

Відповідно до ч. 6 ст. 24 Закону України "Про оплату праці", своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості.

Проаналізувавши вказані норми Конституції та законів України, суд приходить до висновку, що зобов'язання із сплати заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування мають пріоритет перед усіма іншими зобов'язаннями, а тому, на кошти, призначенням яких є оплата праці та сплата єдиного внеску, не може бути звернуто стягнення за іншими вимогами.

Накладаючи арешт на кошти боржника, орган державної виконавчої служби повинен системно застосовувати положення законодавства, в тому числі з урахуванням конкретних обставин кожної справи.

Завданням відповідача у сфері виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку, є не лише дотримання формальної процедури виконання передбачених повноважень, а також і запобігання факту порушення відповідним рішенням прав, свобод чи інтересів інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 8 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Накладення арешту на кошти, які знаходяться на вказаному рахунку та використовується для виплати заробітної плати працівникам, спричиняє порушення їх конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю.

Крім цього, це суперечить положенням ч.12 ст.9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» та ч.6 ст.24 Закону України "Про оплату праці" в частині пріоритетності зобов'язань з оплати праці та сплати єдиного внеску перед іншими зобов'язаннями.

Порядок та умови зняття арешту з майна визначені статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження», яка передбачає, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Відповідно до ч.1 ст. 181 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 8, 10, 71, 160, 161, 163, 181, КАС України, ст.ст. 52, 57, 59 Закону України «Про виконавче провадження», 43, 48 Конституції України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити.

Зняти арешт з коштів, яку знаходяться на картковому рахунку № НОМЕР_2 відкритий в ПАТ «Укрсиббанк» на ім»я ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1 в частині коштів, призначених для виплати заробітної плати та відрахувань з неї.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається до Адміністративного апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її проголошення. Строк для подання апеляційної скарги стороною або іншою особою, яка брала участь у справі, обчислюється з моменту отримання копії постанови.

Суддя: Т. Д. Бєссонова