Справа № 804/4385/17
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2017-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 вересня 2017 р. Справа № 804/4385/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретаріОСОБА_2,
представників позивача представника відповідача ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Золотий Глобус" до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,-
10.07.2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Золотий Глобус", звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби України та просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA110000/2017/300001/2 від 20.04.2017 року. (заяву про зміну позовних вимог від 11.09.2017 року, не було прийнято судом).
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що прийняте митницею рішення про коригування митної вартості, є безпідставним, необґрунтованим та таким, що суперечить чинному законодавству України, у зв'язку з чим просить суд його скасувати.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, яку просив суд задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, з огляду на доводи викладені в наданих суду письмових заперечень, зазначив, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів Дніпропетровської митниці ДФС прийнято на цілком законних підставах та відповідає чинному законодавству України, у зв'язку із чим просив в задоволенні позову відмовити.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, встановив наступне.
01.08.2016р. між позивачем та резидентом Китаю - компанією "JC TOYS ASIA, LIMITED" було укладено контракт № GG-JC-16 та специфікацію № 1 до нього на поставку товару: «ляльки, які зображують людей». На підставі вказаного договору позивачем було імпортовано на митну територію України товар.
Порядок та методи визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, встановлені розділом ІІІ Митного кодексу України і базуються на положеннях статті VII генеральної угоди з тарифів та торгівлі (далі - ГАТТ) та Угоди про застосування статті VII ГАТТ (далі - Угода).
Відповідно до положень статті 318 Митного кодексу України усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України, підлягають митному контролю.
Як передбачено частиною першою статті 336 Митного кодексу України, однією із форм митного контролю є перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 Митного кодексу України надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.
Відповідно до частини другої статті 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що підлягають обчисленню.
Частиною п'ятою статті 54 Митного кодексу України за органами доходів і зборів, який згідно із чинним законодавством здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, закріплено право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості у випадках, встановлених Митним кодексом України, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Повноваження органів доходів і зборів щодо можливості запиту додаткових документів передбачено як статтею 53 Митного кодексу України, так і статтею 17 Угоди.
Стаття 17 Угоди передбачає, що ніщо не повинно тлумачитися так, що обмежує або ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданої для цілей митної оцінки.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України.
Крім того, відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України митниця зобов'язана здійснювати контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості; наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості.
Митниця з метою здійснення контролю заявленої митної вартості має право, та зобов'язана: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (пункт 1 частина 5 статті 54 Митного кодексу України); письмово запитувати від декларанта додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання митної вартості - передбачені пунктами 1-8 частини 3 статті 53 Митного кодексу України.
Таким чином, Дніпропетровська митниця ДФС зобов'язана здійснювати контроль за повнотою нарахування митних платежів та правильністю визначення бази митного оподаткування, зокрема, митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення ТОВ "Золотий Глобус", здійснювався посадовими особами митниці відповідно до вимог статті 54 Митного кодексу України шляхом перевірки числових значень митної вартості товарів та наявності в документах усіх відомостей, що їх підтверджують, а також статей 337 та 363 Митного кодексу України в частині контролю із застосуванням системи управління ризиками.
Для здійснення митного контролю та митного оформлення до митного поста Дніпропетровської митниці ДФС (далі підрозділ митного оформлення) повіреним декларантом ТОВ «Золотий Глобус», що діяв на підставі угоди укладеної з ТОВ «Золотий Глобус» про надання послуг по декларуванню товарів, було подано:
14.09.2016 року вантажну митну декларацію №110070001/2016/310636 на товар «ляльки, які зображують людей», що надійшов на адресу ТОВ «Золотий Глобус» в рамках зовнішньоекономічної угоди з "JC TOYS ASIA, LIMITED" (Китай) від 01.08.2016 року, № GG-JC-16.
05.04.2017 року ТОВ «Золотий Глобус» направлено лист на імя начальника Дніпропетровської митниці ДФС за вих. № 05/04-17 щодо сприяння в оформлені вилученого товару згідно поданої 14.09.2016 року ВМД №110070001/2016/310636.
18.04.2017 року повіреним декларантом ТОВ «Золотий Глобус», було подано ВМД № UA110110/2017/302081, з урахуванням постанов судів Соломянського районного суду м. Києва від 09 грудня 2016 року та апеляційного суду м. Києва.
Митна вартість товару заявлена позивачем за ціною договору (основний метод) відповідно до ст. 58 МК України, а саме: 4,21 дол. США/кг.
Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками за електронною митною декларацією від 18.04.2017 року № UA110110/2017/302081 згенеровано такі форми митного контролю:
- захід 105-2: можливе заниження митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості, відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 року № 689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильностю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до ч.3 та частини 4 статті 53 МК України;
- захід 106-2: витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів.
Відповідно до частини 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України від 11.09.2015р. № 689 посадовою особою ВКМВ було здійснено порівняння рівнів заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості та подібних товарів, митне оформлення яких здійснено.
Крім того, суд зазначає, що під час опрацювання запиту працівником ВКМВ було встановлено, що документи, подані декларантом, містять розбіжності; не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Судом встановлено, що позивачем було надано:
-коносамент № MWCWODE16080178FD від 10.08.2016 року на товари (963 коробки), що переміщуються морським транспортом у контейнері № FCIU9324660, загальною вагою брутто 4850,57 кг, відправником яких зазначено компанію "JC TOYS ASIA, LIMITED";
-міжнародну товарно-транспортну накладну CMR №4660, відповідно до якої товар доставлено 12.09.2016 року.
У свою чергу, позивачем до митного оформлення не надано:
1.документів на підтвердження факту оплати товару станом на 18.04.2017 року. При цьому, відповідно до умов зовнішньоекономічного контракту (п.52.) від 01.08.2016 року №№ GG-JC-16, оплата за товар здійснюється протягом 180 днів з моменту отримання товару Покупцем на склад або в якості передплати. Відповідно до Специфікації від 02.08.2016 року № 1 оплата здійснюється протягом 180 днів після доставки. З коносаменту встановлено, що відповідно до штампу Одеської митниці товар доставлено 12.09.2016 року. Отже, з урахуванням дати доставки вантажу 12.09.2016 року відповідно до відміток на товарно-супровідних документах (коносамент, CMR), оплата за оцінювану партію товару станом на 18.04.2017 року повинна бути здійснена, доказів чого позивачем не надано;
2.відповідно до п.3.2 зовнішньоекономічного контракту від 01.08.2016 року № GG-JC-16, зазначено, що товар поставляється за умовами - CPT UA Дніпропетровськ згідно Інкотермс-2010. Аналогічні умови поставки зазначені в Специфікації від 02.08.2016 року № 1 до вищевказаного контракту. Відповідно до коносаменту від 10.08.2016 року № MWCWODE16080178FD експедирування партії товару здійснювала компанія Єврофорвард ЛЛС (Україна). Згідно відомостей міжнародної автомобільної накладної CMR від 12.09.2016 року № 4660, безпосереднім перевізником товару є ТОВ «Максан Транс» (Україна).
При цьому, жодних документів щодо взаємовідносин між продавцем товару компанією «JC TOYS ASIA, LIMITED» (Китай) та компанією Єврофорвард ЛЛС (Україна) і ТОВ «Максан Транс» (Україна) до митного оформлення не надано, що дало підстави для митного органу сумніватися щодо включення продавцем всіх транспортних витрат до вартості товару;
4.відповідно до п.2.1 зовнішньоекономічного контракту від 01.08.2016 року № GG-JC-16 найменування товару, його номенклатура, кількість та якісні характеристики зазначаються в специфікації, яка э невідємною частиною контракту. Проте, в специфікації від 02.08.2016 року № 1 такі додаткові опції товару «ляльки», як: здатність розмовляти, співати, блимати очима, імітація людських емоцій та здібностей (плакати, посміхатися і т.д.), що можуть впливати на вартість товару, взагалі не зазначені.
Відповідно до статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається митом. Під «дійсною вартістю» розуміється ціна, за якою такий, або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах вільної конкуренції. Тобто орган доходів і зборів, в першу чергу, цікавить кон'юнктура ринку відповідного товару та відповідність оцінюваного товару кон'юнктурі цього ринку. При визначенні контролю за визначенням вартості товару орган доходів і зборів повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість ґрунтується саме на дійсній вартості. Слід зазначити, що для підтвердження ціни, як «дійсної вартості» товару у розумінні ст. VII ГАТТ органом доходів і зборів аналізуються каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, в яких пропозиція продавця адресована необмеженому колу покупців, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
Отже, вищезазначені обставини стали підставою для витребування від позивача додаткових документів, перелік яких передбачений статтею 53 Митного кодексу України, а саме:
-якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
-документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару;
-виписку з бухгалтерської документації;
-висновки про якісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (враховуючи специфіку товару з зазначенням опцій та додаткових функцій).
Також, декларанта повідомлено про можливість відповідно до пункту 6 статті 53 МК України подати будь-які інші наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.
Листом від 19.04.2017 року № 19/04-17/3 направлено на адресу митниці: виписку банку за 05.12.2016 року, платіжне доручення в іноземній валюті від 05.12.2016 року № 5/12, переклад копії митної декларації країни відправлення, висновок експерта ТПП від 16.09.2017 року № ГО -4247.
Дніпропетровською митницею ДФС розглянуто надані позивачем додаткові документи та повідомлено декларанта про те, що за результатом аналізу наданих до митного оформлення документів встановлено відсутність відомостей щодо вартості транспортування. Додатково надані документи зазначеної розбіжності не усунули.
За результатом аналізу наданого до митного оформлення висновку експерту ТПП ГО-4247 від 16.09.2016, встановлено, що експертом не проаналізовано вплив якісних характеристик, додаткових опцій товару, що мають суттєве значення для формування його ціни, не наведена інформація про врахування вказаних характеристик при здійсненні оцінки товару.
Також, декларанта повідомлено, що в повідомленнях митниці не зазначалось про наявність сумнівів щодо правильності заповнення експортної декларації, а запитувалась інформація щодо відсутності документального підтвердження повноти включення обовязкових складових до заявленої за ціною угоди митної вартості товару на умовах поставки СРТ Дніпропетровськ, у звязку з відсутністю відомостей у відповідній графі експортної митної декларації, в якій зазначається вартість транспортних витрат по доставці експортного вантажу до місця виїзду на території Китаю і після виїзду з території Китаю.
Декларантом листом від 20.04.2017 № 20/04-17 повідомлено митницю про тє, що у зазначений у повідомленні 10-денний строк будь-які інші додаткові документи надати немає можливості.
В зв'язку з тим, що декларант не надав витребувані митницею додаткові документи з яких можна встановити вартість транспортування товару та дослідити невідповідність відомостей виявлену під час митного оформлення товару, митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості оцінюваного товару від 20.04.2017р. № UA110000/2017/300001/2 за другорядним методом визначення митної вартості, на підставі факту митного оформлення подібного товару, за прямою угодою, за МД №110070001/2017/301894 від 20.02.2017 р. з рівнем митної вартості товару 5,004 доларів США/кг.
Щодо застосування другорядного (резервного) методу, відповідач пояснив, що у відповідності до статті 57 Митного кодексу України, основним методом визначення митної вартості товарів є метод за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (окрім методів на основі віднімання та додавання вартості).
Згідно ст. 58 Митного кодексу України - в зв'язку з невідповідністю обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МК України, в зв'язку з тим, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, та відмовою декларанта в наданні всіх необхідних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МК України, а також відсутності інформації про факти митного оформлення ідентичних товарів, суд вважає, що не було можливості у прийнятті методу оцінки за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.
В обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не було визнано на підставі вимог статей 54, 55, 57, 58, 59, 60, 62, 63 МК України та обґрунтування методу визначення митної вартості, суд зазначає:
- про невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МК України, в зв'язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв'язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МК України, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також в зв'язку з відмовою в наданні декларантом витребуваних додаткових документів, передбачених пунктом 3 статті 53 МКУ; не надання декларантом (відсутність) інформація щодо угод на ідентичні товари; не надання декларантом (відсутність) інформація щодо угод на подібні товари; не надання декларантом (відсутність у розпорядженні митного органу) інформації: щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв'язку з продажем на митній території України; відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування; не надання декларантом (відсутність у розпорядженні митного органу) інформації та документів, які мали вплив на процес формування ціни товару: на матеріал та витрати, понесених виробником в зв'язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, відвантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.
У звязку із неможливістю застосування першого методу визначення митної вартості товарів посадовою особою Дніпропетровської митниці| послідовно перейдено до другорядних методів визначення митної вартості.
Для проведення коригування митної вартості імпортованого товару у митного органу відсутня інформація щодо вартості ідентичних товарів ст. 59 МК України, митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товар імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.
Також відсутня інформація щодо вартості аналогічних (подібних) товарів (ст. 60 МК України), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (ст.62, ст.63 МК України) неможливо застосувати у звязку із відсутністю обєктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню. У разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ).
Саме тому під час перевірки заявленої митної вартості товару та здійснення митної оцінки виникла потреба у використанні різних джерел її обґрунтування та була необхідність застосування різних підходів до оцінки товарів.
Застосований митницею резервний метод визначення митної вартості за ст. 64 МК України базується на світовій практиці, згідно якої в рамках цього методу допускається розумна гнучкість в підходах до застосування попередніх методів визначення митної вартості.
При здійсненні контролю співставлення, тобто порівняння рівня заявленої митної вартості з інформацією, наявною у митного органу щодо вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів митне оформлення яких здійснено посадовою особою митниці встановлено, що в базі даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи (далі - ЄАІС) була наявна інформація щодо митного оформлення за ЕМД від 20.02.2017 № 110070001/2017/301894 па товару «ляльки які зображують людей в асортименті», того ж самого виробника JC TOYS ASIA, LIMITED, китайського походження, імпортованого за тим же самим контрактом від 01.08.2016 № GG-JС-16 на тих же самих умовах поставки СРТ Дніпропетровськ у наближений до митного оформлення час, митна вартість якого самостійно заявлена декларантом та визнана митним органом за резерві методом визначення митної вартості та складає 5,004 дол.США/кг.
У звязку з тим, що митне оформлення з яким здійснено контроль співставлення здійснено за резервним методом, у посадової особи митниці б) відсутні правові підстави для застосування іншого методу, ніж резервний.
Так, для застосування методів 2-а та 2-6 необхідно, щоб митне оформлення, з яким здійснюється контроль співставлення було здійснено за вартістю операції, тобто за першим методом.
Відповідно до ч.8 ст.264 МК України з моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення.
Таким чином, митна вартість товару, визначена митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-ґ - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МК України, та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) органом доходів та зборів митній вартості за МД від 20.02.2017 № 110070001/2017/301894 з рівнем митної вартості товару 5,004 дол.США/кг.
Отже , Рішення про коригування митної вартості товарів №UA110000/2017/300001/2 від 20.04.2017 року прийнято митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Позивач посилається на обставини, щодо того, що товар постачається на умовах СРТ Дніпропетровськ, тому всі витрати, повязані з транспортуванням має нести постачальник товару, в свою чергу позивач не несе будь-яких витрат повязаних з транспортуванням вантажу до пункту призначення, а тому, якщо третіми особами й було здійснено транспортування це не означає, що вартість доставки не входить до загальної вартості товару, яка встановлена в товарно-супровідних документах.
Зазначене вище твердження позивача не відповідає обставинам справи, оскільки за умовами поставки СРТ Дніпропетровськ передбачається несення продавцем витрат на доставку товару до місця призначення на кордоні України. Судом встановлено, що згідно відомостей міжнародної автомобільної накладної CMR від 12.09.2016 року №4660, безпосереднім перевізником товару є ТОВ «Максан Транс» (Україна), а відповідно до коносаменту від 10.08.2016 року експедирування партії товару здійснювала компанія Єврофорвард ЛЛС (Україна), при цьому доказів на підтвердження господарських відносин між продавцем товару та вказаними вище компаніями до митного органу не надано.
Відповідно до правил заповнення декларації митної вартості затверджених наказом Міністерства фінансів України № 599 від 24 травня 2012 року, до документів, що містять відомості про вартість перевезення, належать: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.
Зважаючи на розбіжність у наданих декларантом документах Митниця запросила у ТОВ «Золотий Глобус» додаткові документи для перевірки числових значень цієї складової митної вартості, яких, як встановлено судом позивач не надав.
Крім того, стосовно підтвердження транспортної складової митної вартості оцінюваного товару, то така необхідність зумовлена виявленими під час митного оформлення розбіжностями щодо замовника послуг перевезення вантажу з огляду на різних перевізників, які надали такі послуги спершу до пункту пропуску на територію України, потім територією України. Та обставина, що за умовами Контракту від 01 серпня 2016 року поставку (до місця, обумовленого сторонами на території України) товару здійснює продавець, не звільняє декларанта від обовязку документально підтвердити витрати в цій частині (чи факт їх понесення саме контрагентом), як одну зі складових митної вартості товару.
Беручі до уваги встановлені у цій справі обставини, суд дійшов висновку про наявність у митного органу достатніх та обґрунтованих підстав для невизнання митної вартості оцінюваного товару за ціною договору (контракту).
Митна вартість, визначена митницею за другорядним методом визначення митної вартості -2-r- резервний метод, згідно з положеннями ст. 64 МК України та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) органом доходів та зборів митній вартості за МД № 110070001/2017/2017/301894 від 20.02.2017 року з рівнем митної вартості товару 5,004 доларів США/кг.
Враховуючи вищевикладене, відповідачем правомірно було прийнято оскаржуване рішення Дніпропетровської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA110000/2017/300001/2 від 20.04.2017 року.
Відповідно до частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Статтею 86 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (ч. 1 ст. 86); ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили (ч. 2 ст. 86); суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності (ч. 3 ст. 86).
При зазначених обставинах, суд вважає позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Золотий Глобус" до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішення такими, що не підлягають задоволенню.
Частиною другою ст. 94 КАС України визначено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони - суб'єкта владних повноважень, суд присуджує з іншої сторони всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати, пов'язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз.
У зв'язку з ухваленням судового рішення на користь суб'єкта владних повноважень та відсутністю з його сторони судових витрат, пов'язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати стягненню з позивача не підлягають.
Керуючись ст.ст. 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні адміністартивного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Золотий Глобус" до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 18 вересня 2017 року.

Суддя В.В ОСОБА_1