Справа № 826/9766/17
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2017-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

13 вересня 2017 року м. Київ № 826/9766/17

Окружний адміністративний суд м.Києва в складі судді Смолія І.В., при секретарі судового засідання Острович Е.С., розглянувши в судовому засідання питання щодо залишення позову без розгляду в адміністративній справі

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Історія міста»

до Київської міської ради

третя особа Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації)

про зобов'язання вчинити дії

за участю представники сторін:

від позивачів: Геращенко І.В.

від відповідача: Безносик А.О.

від третьої особи: Кобзіна Т.В.

В С Т А Н О В ИВ:

До Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Історія міста» до Київської міської ради, третя особа Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) про зобов'язання вчинити дії.

Представником відповідача в судовому засіданні подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.

Представником позивача суду надано пояснення щодо заявленої заяви про залишення позову без розгляду.

Присутня в судовому засіданні третя особа підтримала заявлене клопотання та просила його задовольнити, суду надано письмова заява.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.99 КАС України).

Отже, за змістом ст.99 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов'язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014р. у справі № 826/236/14 та постанові Верховного Суду України від 29.10.2014р. №6-152цс-14.

В даному адміністративному позові, позивачем просить суд зобов'язати відповідача прийняти рішення щодо продажу або відмови у продажу позивачу земельних ділянок, загальною площею 1,142га для будівництва, експлуатації та обслуговування Національного художнього музею та Музею історії м.Києва у складі готельного комплексу з вбудовано-прибудованими приміщеннями адміністративного та торговельного призначення, з підземним та наземним паркінгом на вул.Інститутській, 1-3 у Печерському районі м.Києва.

Представник позивача зазначив, в обґрунтування поважності пропуску звернення до суду слугувала та обставина, що з 2008 року ТОВ «Історія міста» мало багато судових справ з різними департаментами КМР (КМДА) та самою КМР щодо земельних ділянок по вул.Інститутській. Також, з 2008року позивач змінив кілька директорів та в судах інтереси позивача представляло багато осіб, які, іноді не передавали матеріали справ (а.с.97).

Третьої особою зазначено, що правовідносини між позивачем та відповідачем виникли після набрання законної сили постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.06.2011р. №2а-6076/11/2670, якою скасовано рішення Київської міської ради від 24.12.2009р. №951/3020 «Про продаж ТОВ «Історія міста» земельних ділянок».

Представником відповідача зазначено, що перебігом початку строку позовної давності є прийняття постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.06.2011р. №2а-6076/11/2670, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 28.03.2012р. та ухвалою Вищого адміністративного суду України від 30.10.2012р.

Дослідивши наявні докази в матеріалах справи, заслухавши пояснення сторін, суд звертає увагу на наступне.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.06.2011р. №2а-6076/11/2670, скасовано рішення Київської міської ради від 24.12.2009р. №951/3020 «Про продаж ТОВ «Історія міста» земельних ділянок». Залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 28.03.2012р. та ухвалою Вищого адміністративного суду України від 30.10.2012р. Рішення набрало законної сили 28.03.2012р.

Суд не бере до уваги посилання представника позивача на те, що з 2008 року ТОВ «Історія міста» мало багато судових справ з різними департаментами КМР (КМДА) та самою КМР щодо земельних ділянок по вул.Інститутській та з 2008року позивач змінив кілька директорів та в судах інтереси позивача представляло багато осіб, які, іноді не передавали матеріали справ, як не обґрунтованим доказом пропуском строку звернення до суду.

До суду позивач звернувся з адміністративним позовом лише 04.08.2017р., згідно штемпеля на титульному листі позову, що дає змогу прийти до висновку, що позивачем порушення строку звернення до суду, оскільки про порушення свої прав позивачу було відому після набрання законної сили, 28.03.2012р., постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.06.2011р. №2а-6076/11/2670.

Враховуючи наведені обставини, позивач міг та повинен був дізнатись про обставини, що слугували підставою для звернення до суду з даним позовом.

Позивачем/представником позивача не наведено будь-яких доводів та не надано доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, в силу чого, суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Таким чином, позивач звернувся до суду з пропуском встановленого ст.99 КАС України строку звернення до суду. Клопотання про поновлення строку звернення до суду не надав.

У відповідності до положень ч.1 ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно з п.9 ч.1 ст.155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Отже, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду без поважних причин.

Керуючись ст.ст.99, 100, 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Історія міста» до Київської міської ради, третя особа Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) про зобов'язання вчинити дії.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя І.В. Смолій