Справа № 810/2451/17
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2017-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

18 вересня 2017 року № 810/2451/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки, Управління Укртрансбезпеки в Черкаській області про визнання протиправними та скасування розрахунку і постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Київського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки, Управління Укртрансбезпеки в Черкаській області про визнання протиправними та скасування розрахунку і постанови.

У зв'язку з невідповідністю поданої позовної заяви вимогам законодавства, керуючись статтею 108 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.07.2017 позовна заява залишена без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків.

Вказаною ухвалою суд зобов'язав позивача, серед іншого, надати письмові пояснення та докази на їх підтвердження щодо існування обставин, що об'єктивно перешкоджали позивачеві своєчасно звернутись до суду з адміністративним позовом.

На виконання вимог вказаної ухвали 21.08.2017 та 22.08.2017 до суду надійшли письмові пояснення та клопотання про визнання поважними причин пропуску звернення до суду, з приводу чого суд зауважує наступне.

Предметом позову є розрахунок плати за проїзд великогабаритного транспортного засобу автомобільними дорогами загального користування від 12.03.2017 №276 та постанова про застосування адміністративно-господарського штрафу від 25.04.2017 №0011241.

Відповідно до частини 1 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 5 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Відповідно до статті 60 Закону України «Про автомобільний транспорт» за порушення законодавства про автомобільний транспорт до автомобільних перевізників застосовуються адміністративно-господарські штрафи.

Порядок стягнення штрафу за порушення, викладені у цій статті, та порядок оскарження постанови по справі про правопорушення визначає Кабінет Міністрів України.

Отже, постанова про застосування адміністративно-господарського штрафу від 25.04.2017 №0011241 є рішенням суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів.

Відтак, для оскарження вказаної постанови законодавцем встановлений місячний строк.

Чинне процесуальне законодавство початок перебігу строку звернення до суду визначає альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як вбачається з матеріалів справи, оспорювану постанову від 25.04.2017 №0011241 було прийнято відповідачем 25.04.2017, у той же час, з даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду лише 12.07.2017, про що свідчить відмітка відділення поштового зв'язку на конверті, у якому надійшла позовна заява.

У позовній заяві та письмових поясненнях позивач зазначає, що довідався про прийняття постанови від 25.04.2017 №0011241 лише 02.07.2017, отримавши від свого секретаря конверт з оспорюваною постановою.

При цьому позивач не заперечує, що конверт з постановою від 25.04.2017 №0011241 надійшов на його адресу раніше і був отриманий секретарем.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач зазначає, що не знав і не міг знати про прийняття Київським міжрегіональним управлінням Укртрансбезпеки оспорюваної постанови, оскільки його секретар відповідну поштову кореспонденцію передав із затримкою.

Такі доводи позивача в обґрунтування поважності причин пропуску звернення з адміністративним позовом суд оцінює критично.

Суд зазначає, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Водночас неналежне виконання окремими особами своїх посадових/функціональних обов'язків (у тому числі секретарем) наведеним критеріям не відповідають.

Матеріали, додані до позовної заяви не містять доказів чи пояснень, які б свідчили про відсутність у позивача об'єктивної можливості довідатись про порушення своїх прав оспорюваним рішенням та своєчасно реалізувати право на звернення до суду.

Інститут строків у судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, поновлення процесуального строку без об'єктивної наявності виключних підстав та наведення відповідних причин є порушенням принципу правової визначеності та порушує права учасників справи на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зокрема, у рішенні по справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 03.04.2008 Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча саме національним судам, перш за все, належить приймати рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України визначено правові наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду. Так, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала (частина перша статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України).

Беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку про необхідність залишення адміністративного позову у частині вимог позивача до Київського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про визнання протиправною та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу від 25.04.2017 №0011241 без розгляду.

Залишення адміністративного позову без розгляду на даній стадії не позбавляє позивача права на повторне звернення до адміністративного суду після усунення підстав, з яких позовна заява була залишена без розгляду.

Керуючись статтями 99, 100, 106, 107, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки, Управління Укртрансбезпеки в Черкаській області про визнання протиправними та скасування розрахунку і постанови у частині вимог до Київського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про визнання протиправною та скасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу від 25.04.2017 №0011241 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Панченко Н.Д.