Справа № 822/1343/17
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2017-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 822/1343/17

Головуючий у 1-й інстанції: Петричкович А.І.

Суддя-доповідач: Біла Л.М.

14 вересня 2017 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Граб Л.С. ,

секретар судового засідання: Черняк А.В.,

за участю:

позивача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області на постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 31 липня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

В травні 2017 року позивач - ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області від 24 квітня 2017 року про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

Постановою Хмельницького окружного адміністративного суду від 31 липня 2017 року позов задоволено частково. Скасовано рішення Кваліфікаційно-дициплінарної комісії адвокатури Хмельницької області від 24.04.2017 про притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення права заняття адвокатською діяльністю. Зобов'язано Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Хмельницької області повторно перевірити скаргу громадянина ОСОБА_3 на дії адвоката ОСОБА_2 з урахуванням обставин встановлених у цій адміністративній справі.

Не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись при цьому на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору.

В судовому засіданні позивач проти задоволення апеляційної скарги заперечив та просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідач повноважного представника в судове засідання не направив, про дату, час і місце судового засідання був повідомлений завчасно і належним чином, в апеляційній скарзі просив провести розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, до дисциплінарної палати КДКА Хмельницької області надійшла скарга ОСОБА_3 на дії адвоката ОСОБА_2

Відповідно до рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області від 27.01.2017 (далі - Рішення КДКА) вирішено порушити стосовно адвоката ОСОБА_2 дисциплінарну справу і відмовити у порушенні дисциплінарної справи щодо помічника адвоката Сопотицького Д. О. (а.с. 102 - 103).

24.04.2017 Рішенням КДКА від 24.04.2017 притягнуто адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю (а.с. 70-72).

Зазначене рішення було прийнято на підставі того, що в ході розгляду дисциплінарної справи КДКА встановлено, зокрема, що скаржник ОСОБА_3 ініціював внесення до ЄРДР відомостей про підробку повістки та використання завідомо підробленого документу. Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 05.04.2017 зобов'язано посадових осіб Шепетівського відділення поліції ГУНП в Хмельницькій області внести відомості до ЄРДР по факту підробки повістки про виклик до Хмельницького міськрайонного суду у справі № 686/15853/16-ц.

Хмельницьким міськрайонним судом було проведене службове розслідування, в результаті якого встановлено, що повістку про виклик до Хмельницького міськрайонного суду адвоката ОСОБА_2 та його помічника ОСОБА_5 у справі № 686/15853/16-ц на 13.10.2016 не виписував ні секретер, ні помічник судді, в провадженні якого знаходиться справа. Більше цього, виписати цю повістку взагалі не було можливості, оскільки на той час адвокат ОСОБА_2 не був представником в зазначеній справі. ОСОБА_2 вступив у справу 17.11.2016.

Водночас, 27.03.2017 ОСОБА_2 знайомився з матеріалами справи № 686/2386/13- ц/2/686/24/17 в Шепетівському міськрайонному суді. Після його ознайомлення із справи зникли оригінали повісток на 30.10.2016 та 03.11.2016, про які йдеться. В місцях підшивки зазначених документів наявні їх залишки. Факт крадіжки повісток зі справи встановлено актом службового розслідування, проведеного в той же день у Шепетівському міськрайонному суді.

Палата дійшла висновку, що поведінка адвоката була такою, що обумовила наявність істотних сумнівів в його добропорядності, оскільки дала підстави для осіб, котрі проводили службове розслідування, пов'язати факт зникнення повісток саме із діями адвоката ОСОБА_2, який безпосередньо перед тим знайомився з матеріалами. Крім того, має значення і та обставина, що оригінали повісток представляють собою важливий та чи не основний доказ наявності події злочинів, пов'язаних із підробкою документів чи використанням завідомо підроблених документів, в зникненні якого, перш з все, зацікавлена особа, яка їх подала до суду, і в такий спосіб використала, тобто адвокат ОСОБА_2

Діями адвоката ОСОБА_2 заподіяна значна шкода інтересам адвокатури, оскільки вчинене істотно підриває авторитет адвокатури; знищує повагу до статусу адвоката; створює в суспільстві негативне уявлення про адвокатуру. Тому допущене адвокатом ОСОБА_2 порушення кваліфікується як грубе.

Також, палата прийняла до уваги, що адвокат несе відповідальність за дотримання Правил адвокатської етики його помічником. Усі дії адвокат ОСОБА_2 вчиняв спільно із своїм помічником ОСОБА_5, в такий спосіб не тільки не забезпечуючи дотримання останнім Правил адвокатської стики, але і активно залучаючи його та подаючи особистий приклад порушення. Така поведінка посилює ступінь вини ОСОБА_2

Не погоджуючись з таким Рішення КДКА, позивач звернувся до суду для його скасування.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з доведеності вчинення позивачем дисциплінарного проступку, за який його Рішенням КДКА від 24.04.2017 вирішено притягнути до дисциплінарної відповідальності, однак відповідачем не враховано тяжкості вчиненого позивачем проступку і його особу, у зв'язу із чим необґрунтовано застосовано до останнього найсуворіше стягнення.

Колегія суддів погоджується з даними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Положеннями ч. 1 ст. 32 Закону України № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076-VI) визначено, що право на заняття адвокатською діяльністю припиняється шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі: 1) подання адвокатом заяви про припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 2) визнання адвоката безвісно відсутнім або оголошення його померлим; 3) смерті адвоката; 4) накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю; 5) встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України; 6) набрання законної сили обвинувальним вироком суду стосовно адвоката за вчинення тяжкого, особливо тяжкого злочину, а також злочину середньої тяжкості, за який призначено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ст. 70 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з'їздом адвокатів України 09 червня 2017 року при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики та/або Професійних етичних (деонтологічних) норм поведінки адвокатів іноземної держави (у випадках, передбачених цими Правилами), що діють в країнах, в яких такі адвокати мають право здійснювати адвокатську діяльність, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов'язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою). Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Згідно з ч. 2 ст. 32 Закону №5076-VI накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) порушення присяги адвоката України; 2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов'язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили; 4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.

За приписами п. 3 ч. 3 ст. 32 Закону №5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю припиняється з підстав, передбачених пунктами 4 і 5 частини першої цієї статті, - з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 32 Закону №5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю, припинене з підстав, передбачених пунктами 4 і 5 частини першої цієї статті, поновлюється з дня набрання законної сили відповідним рішенням суду або з дня прийняття відповідного рішення Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.

Нормами ч. 1 ст. 35 Закону №5076-VI передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

У відповідності до ч. 1 ст. 42 Закону №5076-VI адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Визначаючись щодо доводів апелянта стосовно правомірності винесення оскаржуваного Рішення КДКА, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Як слідує з матеріалів справи, відповідно до Свідоцтва про право про право зайняття адвокатською діяльністю серії ХМ №000020 від 11.11.2015, позивач має право на зайняття адвокатською діяльністю на підставі рішення Ради адвокатів Хмельницької області від 15.10.2015 №13-5/15 (а.с. 20).

Відповідно до витягу з Протоколу засідання Правління Всеукраїнської громадської організації "Асоціація Адвокатів України" №5/2016 від 26 травня 2016 року вирішено призначити ОСОБА_2 головою Хмельницького відділення ВГО "Асоціація Адвокатів України" (а.с. 188).

Також ОСОБА_2 неодноразово оголошувались подяки, крім того останній протягом 2015-2016 р.р. підвищував кваліфікацію адвоката, за що отримав 53 залікових балів за участь у заходах з підвищення кваліфікації адвокатів України (а.с. 190 - 204).

Як вбачається з довідки №257/1/17-17 від 28.07.2017 за підписом голови КДКА Хмельницької області до адвоката ОСОБА_2 з 11.11.2015 по 24.04.2017 не застосовувались стягнення (а.с. 189).

Колегія суддів приймає до уваги ту обставину, що в Рішенні КДКА Хмельницької області від 24.04.2017 відсутні наведені вище відомості, які характеризують ОСОБА_2, при визначені виду дисциплінарного стягнення.

Крім того, суд апеляційної інстанції погоджується з позицією суду першої інстанції, що при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності відповідачем в повній мірі не обґрунтовано кваліфікації дій ОСОБА_2 саме як грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України, оскільки ознакою грубості є характер дій або бездіяльності адвоката, і суттєвість наслідків порушення (наприклад, проступок, який заподіяв або міг заподіяти значної матеріальної або моральної шкоди), й особливості причин, що зумовили порушення та його наслідок, і форма вини.

Водночас, в матеріалах справи відсутні будь-які належні докази, які б вказували на встановлення винних осіб і їх притягнення до відповідальності за результатом службових розслідувань Хмельницького міськрайонного суду та Шепетівського міськрайонного суду, як і відсутнє рішення у кримінальному провадженні №0000461 від 06.04.2017.

Судова колегія зауважує, що з врахуванням вимог ст. 70 Правил адвокатської етики усі сумніви щодо доведеності вини адвоката стосовно підробки повісток від 30.10.2016 та 03.11.2016 повинні були тлумачитись відповідачем на користь ОСОБА_2

Так само відповідачем не наведено в апеляційній скарзі належних доводів, які б вказували на спричинення діями позивача будь-якої матеріальної або моральної шкоди, що вимагало накладення на останнього найсуворішого виду стягнення.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що факт вчинення ОСОБА_2 дисциплінарного проступку не ставиться під сумнів у даній справі, однак відповідачем при вирішенні питання про притягнення адвоката до відповідальності, передбаченої ст. 35 Закону №5076-VI, не враховано тяжкості вчиненого адвокатом проступку та його характеристики, у зв'язку із чим судом першої інстанції обґрунтовано скасовано оскаржуване рішення та зобов'язано КДКА повторно розглянути скаргу на дії ОСОБА_2

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції прийняв законне та обґрунтоване рішення щодо наявності підстав для часткового задоволення позовних вимог, з'ясував всі обставини справи, які мають значення для її вирішення та не допустив порушення норм матеріального і процесуального права, що вказує на безпідставність доводів апелянта.

Відповідно до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки під час апеляційного провадження, колегія суду не встановила порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, апеляційну скаргу відповідача необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області залишити без задоволення, а постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 31 липня 2017 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст. 212 КАС України.

Ухвала суду складена в повному обсязі 19 вересня 2017 року.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Гонтарук В. М. Граб Л.С.