Справа № 820/3717/17
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2017-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

19 вересня 2017 р. Справа № 820/3717/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Заічко О.В.,

при секретареві судового засідання - Мараєвій О.В.,

за участі:

представника позивача - Нагаєць Д.В.,

представника 1 відповідача - Жук А.М,

представника 2 відповідача - Нікітіної А.Я.,

представника 3 відповідача - Глущенко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬФА ПЕЙ ТЕРМІНАЛ" до Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання недійсними розпоряджень та встановлення відсутності компетенції, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "АЛЬФА ПЕЙ ТЕРМІНАЛ", з адміністративним позовом до Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить суд:

- визнати недійсним розпорядження Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.09.2012 року № 2373 «Про проведення інвестиційного конкурсу із залученням інвестора до реалізації інвестиційного проекту «Електронний квіток» у повному обсязі;

- визнати недійсним розпорядження Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.04.2013 року № 660 «Про затвердження переможця конкурсу із залученням інвестора до реалізації інвестиційного проекту «Електронний квиток» у повному обсязі;

- встановити відсутність компетенції Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) щодо виконання розпорядження Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.04.2013 року № 660 «Про затвердження переможця конкурсу із залученням інвестора до реалізації інвестиційного проекту «Електронний квиток»;

- встановити відсутність компетенції Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) щодо виконання розпорядження Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.04.2013 року № 660 «Про затвердження переможця конкурсу із залученням інвестора до реалізації інвестиційного проекту «Електронний квиток».

Позивачем також було подано клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду, оскільки, як він зазначив, що саме з моменту оприлюднення повного тексту рішення у Єдиному державному реєстрі рішень, тобто: з 25.07.2017 р. позивач дізнався про встановлений Господарським судом м. Києва по справі № 910/21783/15 факт, що виручка, з якої мав бути реалізований інвестиційний проект не є бюджетними коштами та розпорядження Відповідача порушують права позивача як інвестора, передбачені Законом України «Про інвестиційну діяльність», враховуючи положення ч.2 ст. 99 КАСУ, а саме: що строк на адміністративне оскарження обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. За таких обставин вважає, що звернення із означеним позовом здійснено у межах встановлених законодавством строків.

Через канцелярію суду від представника відповідача 19.09.2017 року надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на пропуск позивачем строку звернення до суду, унормованого ч.3 ст.99 КАС України.

У судове засідання, призначене на 19.09.2017 року, прибули представник позивача та представники відповідачів.

Судом поставлено на обговорення зазначене клопотання представника відповідача - Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації), проти якого заперечував представник позивача.

Представники інших відповідачів - Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підтримали заявлене клопотання щодо пропущення позивачем строків для звернення із означеним позовом до суду, просили суд його задовольнити.

З'ясувавши думку представника позивача з урахуванням клопотання про визнання поважними причин пропуску звернення до суду з означеним адміністративним позовом, думки представників всіх відповідачів, дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду унормовані, зокрема, ст. 99 КАС України, відповідно до якої адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Таким чином, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, визначено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Отже, дотримання строку звернення з позовом, є однією з умов для реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Також, за змістом частини 3 зазначеної статті встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, при вирішенні питання щодо того, чи було додержано позивачем установлений законом строк звернення до суду з позовом, важливим аспектом є встановлення обставин, чи було вчинено відповідачами дії/допущено бездіяльність у часовому періоді видання оскаржуваних розпоряджень або зазначене відбулось поза його межами.

Судом встановлено, що предметом позову в даній справі є оскарження розпоряджень Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.09.2012 року № 2373 «Про проведення інвестиційного конкурсу із залученням інвестора до реалізації інвестиційного проекту «Електронний квіток» та від 29.04.2013 року № 660 «Про затвердження переможця конкурсу із залученням інвестора до реалізації інвестиційного проекту «Електронний квиток» (а.с. 15-17; 19-20).

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване розпорядження № 2373, прийняте 29 грудня 2012 року, а оскаржуване розпорядження № 660 - прийняте 29 квітня 2013 року. Обидва Розпорядження КМДА, прийняті в межах функцій органу місцевого самоврядування мають характер ненормативного правового акту, які передбачають конкретні приписи, звернені до окремих суб'єктів - юридичних осіб та, як наслідок, застосовується одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Зокрема, Розпорядженням № 2373 від 29.12.2012 року оголошено про проведення інвестиційного конкурсу із залученням інвестора до реалізації інвестиційного проекту «Електронний квіток».

Протоколом №32/2013 засідання постійно діючої конкурсної комісії по залученню інвесторів до фінансування будівництва, реконструкції, реставрації тощо об'єктів житлового та нежитлового призначення, незавершеного будівництва, інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 14.02.2013, утвореної Розпорядженням КМДА від 22.10.2007 року № 1403, затверджено умови інвестиційного конкурсу із залучення інвестора до реалізації інвестиційного проекту «Електронний квиток» (надалі - «Умови конкурсу»).

Судом з'ясовано, що зазначений конкурс було проведено у передбачені терміни та у відповідності до затверджених Умов конкурсу. Більш того, позивач приймав у цьому конкурсі безпосередню участь та став переможцем конкурсу із залучення інвестора до реалізації інвестиційного проекту "Електронний квиток", про що Виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 29.04.2013 р. видане відповідне розпорядження № 660.

Отже, про існування Розпоряджень КМДА, що є предметом оскарження по даній справі, позивачу було відомо ще у 2012 - 2013 роках, що також було підтверджено представником позивача у судовому засіданні.

Крім того, Розпорядження № 2373 від 29.12.2012 взагалі не містить жодних приписів відносно позивача, стосується виключно організаційних питань проведення конкурсу, а тому не вбачається порушень прав та законних інтересів позивача, як особи, якої він не стосується.

За матеріалами справи судом з'ясовано, що на реалізацію Розпорядження № 660 від 29.04.2013 року, між позивачем та відповідачами - Департаментом транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), та Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 09.08.2013р. укладений Інвестиційний договір «Щодо створення єдиної загальноміської автоматизованої системи для оплати проїзду та обліку пасажирів у наземному та підземному пасажирському транспорті («Електронний квиток») № 050-13/і/131 (а.с. 27-40).

Відповідно до преамбули інвестиційного договору від 09.08.2013 № 050-З/і/1З1 сторони керувались оскаржуваними розпорядженнями виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.09.2012 № 2373 та від 29.04.2013 № 660, таким чином позивач був обізнаний про прийняття оскаржуваних розпоряджень.

Таким чином, судом достеменно встановлено, що позивач дізнався про обставини, з якими пов'язував порушення своїх прав ще у серпні 2013 року.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що у спірних правовідносинах право позивача на звернення до адміністративного суду, в силу приписів ч. 1 та ч. 3 ст. 99 КАС України, мало бути реалізовано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Проте, з даним адміністративним позовом позивач звернувся лише 28.08.2017 р., згідно штампу вхідної кореспонденції на адміністративному позові, тобто за межами встановленого законом строку.

Щодо вказаних позивачем причин пропуску строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Наслідки пропуску строку звернення до адміністративного суду, визначені ч. 1 ст. 100 КАС України, відповідно до норм якої, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

При вирішенні справи судом враховано, що початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Представник позивача у судовому засіданні не надав жодних вмотивованих пояснень з приводу визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду із означеним позовом.

Посилання представника позивача на те, що саме з моменту оприлюднення судового рішення по справі № 910/21783/15 у Єдиному державному реєстрі судових рішень, а саме: з 25.07.2017 р. позивач дізнався про встановлений Господарським судом м. Києва факт порушення своїх прав - є безпідставним, оскільки про існування розпоряджень КМДА, які є предметом оскарження по даній справі, позивачу було відомо раніше.

А тому, судом не встановлено наявності поважних причин, за яких позивач був позбавлений можливості звернення до суду у строки, передбачені чинним законодавством, оскільки позивачем належних доказів щодо цього не надано.

Відповідно до ч.2 ст.100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

З огляду на відсутність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання представника відповідача та наявність підстав для залишення даного адміністративного позову без розгляду, у зв'язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 128, 133, 155, 165, 186, 254 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача - Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації) про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬФА ПЕЙ ТЕРМІНАЛ" до Виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання недійсними розпоряджень та встановлення відсутності компетенції - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження..

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено у письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлено 22 вересня 2017 року.

Суддя Заічко О.В.