Справа № 820/1282/17
Суддя: Старосєльцева О.В.
Дата ухвалення: 2017-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХАРКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питання залишення позовної заяви без розгляду

21 вересня 2017 р. справа № 820/1282/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Старосєльцевої О.В., за участі секретаря судового засідання - Кікоян Г.О., представника позивача - ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання Головного управління державної міграційної служби в Харківській області про залишення адміністративного позову без розгляду та клопотання ОСОБА_2 про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_2, у порядку адміністративного судочинства заявив вимогу про скасування рішення начальника Дзержинського РВ у м.Харкові ГУ ДМС України в Харківській області Довгопола М.В., погодженого начальником відділу організації запобігання нелегальної міграції, реадмісії та видворення Управління у справах іноземців та ОБГ ГУ ДМС України в Харківській області Семіногом І.О., затвердженого начальником ГУ ДМС України в Харківській області Гузь В.В. про скорочення терміну перебування в Україні громадянина Республіки Таджикистан ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1.

В судовому засіданні представник відповідача, Головного управління Державної міграційної служби в Харківській області, заявив клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду.

В обґрунтування зазначеного клопотання зазначив, що про існування спірного рішення позивач довідався ще 15.07.2016 року, коли це рішення було вручено йому під особистий підпис. Строк оскарження даного рішення складає п'ять днів. До суду позивач звернувся лише 24.03.2017 року. Отже, на думку, тероргану ДМС України позивачем пропущено строк звернення до суду.

Представник позивача з даним клопотанням не погодився.

Аргументуючи незгоду зазначив, що рідною мовою для позивача є таджицька, позивач не володіє ані російською мовою, ані українською мовою. Факт одержання спірного рішення 15.07.2016р. не може слугували початком відліку строку на звернення до суду, адже позивач не розумів змісту та наслідків спірного рішення. Лише після одержання спірного рішення 15.03.2017 року позивачу за допомогою перекладача стало відомо і про зміст спірного рішення, і про його правові наслідки. До суду позивач звернувся 18.03.2017р. за допомогою установи поштового зв'язку. Отже строк, на звернення до суду у спірних правовідносинах дотриманий.

Позивач, у тексті позову виклав клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду.

В обґрунтування цього клопотання зазначив, що неодноразово звертався до Державної міграційної служби України в Харківській області із заявою про надання копії рішення від 15.07.2016 року, однак позивачем дане рішення було отримане лише 15.03.2017 року, після чого за допомогою кваліфікованого перекладача з'ясовано суть та зміст спірного рішення.

Суд, з огляду на протилежні юридичні наслідки вирішення перелічених клопотань, вважає за необхідне одночасно розглянути обидва клопотання.

Вирішуючи по суті порушені сторонами питання, суд відмічає, що правовідносини з приводу строків на звернення до адміністративного суду унормовані ст.99 КАС України, ч.3 якої має бланкетний характер та відсилає до положень інших законодавчих актів.

Таким іншим актом законодавства є Порядок продовження строку перебування та продовження або скорочення строку тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства на території України (затверджений постановою КМУ від 15.02.2012 р. №150; далі за текстом - Порядок №150).

Відповідно до п.15 Порядку рішення про скорочення строку тимчасового перебування іноземця та особи без громадянства на території України може бути оскаржене протягом п'яти робочих днів з дня його прийняття до ДМС (у разі, коли рішення прийняте територіальним органом або підрозділом ДМС), СБУ (у разі, коли рішення прийняте органом СБУ) або суду.

Наслідки звернення особи до суду поза межами строку давності регламентовані ст.100 КАС України, згідно з ч.ч. 1, 2 якої адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

З положень наведеної норми процесуального закону витікає, що вирішальною обставиною для визначення моменту початку перебігу строку на звернення до адміністративного суду є дата, коли особа у звичайних умовах життєдіяльності одержала копію рішення суб'єкта владних повноважень та з урахуванням мовних навичок усвідомила зміст, суть, наслідки цього рішення.

За матеріалами справи судом встановлено, що ГУ ДМС у Харківській області в особі структурного підрозділу Дзержинського РВ у місті Харкові 15.07.2016 року було прийнято рішення про скорочення терміну перебування в Україні громадянина Республіки Таджикистан ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.

З наявних у справі документів вбачається, що в цей же день згадане рішення було вручено позивачу під підпис.

Оскільки в матеріалах справи відсутні докази вільного володіння позивачем українською мовою (на якій викладено спірне рішення), а також залучення до процесу вручення рішення перекладача з мови, котра є рідною для нього, то суд не може погодитись із тим, що вказана дата є початком перебігу строку на звернення до адміністративного суду з приводу оспорювання цього рішення.

Обставини участі позивача у судових засіданнях Дзержинського районного суду міста Харкова, де розглядалась справа про примусове видворення позивача за межі України, не беруться судом до уваги як момент ознайомлення з змістом, суттю та наслідками спірного рішення, адже в документах адміністративної справи відсутні докази залучення до процесу видворення позивача за межі України перекладача з мови, котра є рідною для нього.

З приєднаних до справи документів слідує, що представники позивача неодноразово звертались до Державної міграційної служби України у Харківській області про надання копії рішення від 15.07.2016 року, про що свідчить заява про надання копій документів від 06.01.2017 року, 13.02.2017 року, адвокатський запит від 27.01.2017 року. (а.с86-87,89-90, 91).

Копію даного рішення позивачем було отримано 15.03.2017 року.

Доводи представника позивача про те, що лише після одержання спірного рішення 15.03.2017р. позивач за допомогою перекладача та спеціаліста у галузі права зміг дізнатись про зміст, суть, наслідки спірного рішення, сформулювати свої правові претензії до спірного рішення, залишились не спростованими з боку відповідача за правилами ч.1 ст.71 КАС Украхни.

Суд повторює, що посилання відповідача, що позивача було ознайомлено з даним рішенням 15.07.2016 року є необґрунтованими, оскільки відповідачем не надано до суду доказів ознайомлення громадянина Республіки Таджикистан ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, з повним, належним та достовірним перекладом даного рішення з української мови на таджицьку мову, що в свою чергу поза розумним сумнівом спричинило нерозуміння позивачем змісту рішення суб'єкта владних повноважень.

Таким чином, дата 15.07.2016р. не може враховуватись судом як початок перебігу строку на звернення до суду у спірних правовідносинах.

Не володіння мовою, на якій викладено рішення суб'єкта владних повноважень, відсутність у фізичної особи - громадянина юридичних знань, незабезпечення громадянину послуг перекладача, відсутність мінімального обсягу допомоги з боку фахівця у галузі права, що мало місце у спірних правовідносинах, кваліфікуються судом як поважні причини несвоєчасного звернення до суду.

За таких обставин, суд вважає, що для забезпечення права позивача на безперешкодний доступ до правосуддя, слід задовольнити клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду, позаяк обґрунтованість доводів цього клопотання знайшла підтвердження у ході розгляду справи.

Натомість клопотання представника відповідача, ГУ ДМС в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду підлягає відхиленню як необґрунтоване.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.7-11, ст. ст. 99, 100, 155, 160, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_2 про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Клопотання Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області про залишення адміністративного позову без розгляду - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 22.09.2017 року.

Суддя Старосєльцева О.В.