Справа № 357/6873/17
Суддя: Дмитренко А. М.
Дата ухвалення: 2017-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/6873/17
П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий - суддя Дмитренко А. М. ,

при секретарі - Боженко Т. В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Білій Церкві залі суду № 1 справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича, головного спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчика Олександра Володимировича про визнання протиправними та скасування припису та постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з даним позовом мотивуючи тим, що 29.05.2017 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил будівництва прибудови до житлового будинку двоповерхової будівлі розміром 2,12 х 6,7 м для збільшення розмірів кухні, будівництва сарая - літньої кухні розміром 7,15 х5,0 м з добудовою розміром 2,94 х 2,20 м по АДРЕСА_1, під час перевірки виявлені порушення ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки будівельні роботи виконані не в повному обсязі /добудова розміром 2,94 х 2,20 м не збудована/, на момент проведення перевірки об'єкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію, дата подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зазначене в декларації про готовність до експлуатації об'єкта, не співпадає з датою подання. Це вказує на те, що у декларації наведені недостовірні дані, чим порушено вимоги ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». На підставі вказаного акту позапланової перевірки, припису № С-2905/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.05.2017 року, припису № С-2905/2/1 про зупинення експлуатації об'єктів будівництва, які не прийняті в експлуатацію, від 29.05.2017 року, протоколу № 1-Л-А 2905/1 про адміністративне правопорушення від 29.05.2017 року, т.в.о начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. винесено постанову № А-0906/1 по справі про адміністративне правопорушення від 09.06.2017 року про накладення штрафу на позивача за правопорушення, передбачені ч.12 ст.96 КУпАП в розмірі 6800 грн. Позивач вважає зазначені вище приписи та постанову протиправними, оскільки перевірка проводилася на підставі направлення № 1 від 23.05.2017 року, копію направлення їй не надали, строк його дії встановити неможливо. Також в акті перевірки не зазначено, які ж саме вимоги ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є порушеними, законодавством не передбачено порушення, якщо було дозволено будівництво об'єкта, а його не збудували чи збудували із зменшеними розмірами. Бланком декларації також передбачено можливість здачі в експлуатацію не всіх збудованих об'єктів. В акті перевірки зазначено, що об'єкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію. Але позивач проживає в будинку з 1972 року, відповідно до будівельного паспорта № 10 від 30.01.2012 року їй надано дозвіл на прибудову до житлового будинку двоповерхової будівлі розміром 2,12 х 6,70 м для збільшення розмірів кухні житлового будинку, тобто, нею проводилася реконструкція житлового будинку та літньої кухні з добудовою, а не нове будівництво, тому відсутні законні підстави вважати експлуатацію реконструйованих об'єктів за порушення. Щодо дати подання повідомлення, то нею зазначена дата, коли вона відіслала повідомлення -27.09.2016 року, а згідно бланку декларації вона має зазначити в п.3 саме дату подання повідомлення, що нею виконано. А отже жодних недостовірних відомостей в декларації не зазначено, правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, вона не вчиняла. В зв'язку з наведеним позивач просила суд визнати протиправними та скасувати припис № С-2905/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.05.2017 року, винесений головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В.; припис № С-2905/2/1 про зупинення експлуатації об'єктів будівництва, які не прийняті в експлуатацію, від 29.05.2017 року, винесений головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В.; постанову № А-0906/1 по справі про адміністративне правопорушення від 09.06.2017 року, винесену т.в.о. начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л., відповідно до якої позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн., а справу закрити.

В судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги.

Представник відповідача Білоцерківської міської ради, відповідач Дорогань В.Л. -начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради позов не визнали, просили відмовити в його задоволенні, оскільки оскаржувані приписи та постанова по справі про адміністративне правопорушення винесені у відповідності до вимог діючого законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідач Юрчик О.В. -головний спеціаліст відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради в судове засідання не з'явився, надав письмову заяву щодо розгляду справи без його участі.

Заслухавши пояснення осіб, які приймають участь у розгляді даної справи, оглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову частково з наступних підстав.

Так, по справі встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами під АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 15.09.2008 року після смерті її чоловіка ОСОБА_5, що слідує з копії цього свідоцтва /а.с.12/; право власності позивача на дане домоволодіння зареєстровано 22.07.2011 року в Білоцерківському МБТІ, номер запису 7691 в книзі 71, про що свідчить копія Витягу про державну реєстрацію прав за № 30715329 /а.с.13/.

Згідно копії паспорта позивача /а.с.10/, вона зареєстрована за вказаною вище адресою з 08.05.1982 року.

Відповідно до технічних паспортів на садибний /індивідуальний/ житловий будинок АДРЕСА_1 станом на 27.05.2011 року та станом на 28.03.2017 року /а.с.14-24/, житловий будинок 1966 року забудови, прибудови до будинку, господарські будівлі та споруди побудовано до 1992 року; 2017 року забудови у новому технічному паспорті зазначено: прибудова 1-й поверх а3 /мансарда/, сарай -літня кухня Б, сарай б; самовільне будівництво відсутнє.

З матеріалів справи також вбачається, що управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради видано 30.01.2012 року ОСОБА_1 будівельний паспорт, реєстраційний № 10, під прибудову до житлового будинку двоповерхової будівлі розміром 2,12 х 6,70 м для збільшення розмірів кухні; будівництво сарая-літньої кухні розміром 7,15 х5,00 м з добудовою розміром 2,94 х2,20 м по АДРЕСА_1, що слідує з копії цього паспорта /а.с.25-30/.

В судовому засіданні встановлено, що позивачем 27.09.2016 року на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області направлено повідомлення про початок виконання будівельних робіт згідно виданого будівельного паспорта, що стверджується копією повідомлення, описом поштового відправлення, копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення адресату 06.10.2016 року /а.с.31-34/.

Згідно матеріалів справи, 30.03.2017 року позивач звернулася із заявою на ім'я т.в.о. начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. та просила зареєструвати декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, що стверджується копією цієї заяви та копією поданої декларації /а.с.74-76/.

Листом від 12.04.2017 року /а.с.73/ відділом ДАБК було повернуто декларацію позивачу з посиланням на п.3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМ України від 13.04.2011 року № 461, а саме: невірно зазначена інформація щодо дати подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

19.05.2017 року позивач повторно звернулася із заявою до начальника відділу ДАБК Білоцерківської міської ради, в якій просила зареєструвати декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, додатково надала письмові пояснення з доданими документами, де зазначила про те, що в декларації вказала датою подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт ту дату, коли вона надіслала це повідомлення -27.09.2016 року /а.с.67-69/.

29.05.2017 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. на підставі направлення № 1 від 23.05.2017 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1 при будівництві прибудови до житлового будинку двоповерхової будівлі розміром 2,12 х 6,70 м для збільшення розмірів кухні, будівництві сарая -літньої кухні розміром 7,15 х5,0 м з добудовою розміром 2,94 х 2,20 м по АДРЕСА_1, за результатами якої складено відповідний акт /а.с.37/.

Як вбачається з цього акту, під час перевірки виявлені такі порушення: будівельні роботи виконані не в повному обсязі /добудова розміром 2,94 х2,20 м/ не збудована, чим порушено вимоги ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; на момент проведення перевірки об'єкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію; дата подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зазначене в декларації про готовність до експлуатації об'єкта, не співпадає з датою подання, це вказує на те, що у декларації наведені недостовірні дані, чим порушено вимоги ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами проведеної перевірки головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. винесено припис № С-2905/1 від 29.05.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано ОСОБА_1 усунути допущені правопорушення до 30.12.2017 року /а.с.38/.

Головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. винесено також припис № С-2905/2/1 від 29.05.2017 року про зупинення експлуатації об'єктів будівництва, які не прийняті в експлуатацію, яким зобов'язано ОСОБА_1 зупинити експлуатацію до 20.06.2017 року /а.с.39/.

Одночасно 29.05.2017 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. складено щодо позивача протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-2905/1, в якому перелічені зазначені вище порушення у сфері містобудівної діяльності та вказано, що відповідальність за встановлені порушення передбачена ч.12 ст.96 КУпАП /а.с.35-36/,

Листом від 02.06.2017 року відділ ДАБК Білоцерківської міської ради /а.с.66/ повернув повторно позивачу декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, пославшись на те, що невірно зазначена інформація щодо дати подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт; крім того, будівельні роботи виконані не в повному обсязі, об'єкт не готовий до прийняття в експлуатацію.

В судовому засіданні встановлено, що на підставі вказаних вище акта перевірки, приписів та протоколу т.в.о начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № А-0906/1 від 09.06.2017 року, відповідно до якої позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за вказані вище правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за ч.12 ст.96 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн., що слідує з копії даної постанови /а.с.8-9/.

Позивач та її представник вважають наведені вище приписи та постанову про адміністративне правопорушення протиправними та такими, що винесені з порушенням вимог діючого законодавства.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

В даному випадку позапланова перевірка проводилася на підставі направлення, строк дії якого до 29.05.2017 року, з метою перевірки достовірності даних в декларації та дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, що не суперечить вимогам чинного законодавства.

При цьому складання акту перевірки, приписів, протоколу посадовими особами органів державного архітектурно -будівельного контролю під час здійснення перевірки врегульовано нормами Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 року № 533 / в редакції від 06.10.2015 року/.

Як вказано вище, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності на підставі ч.12 ст.96 КУпАП, згідно якої передбачена відповідальність за експлуатацію об'єктів будівництва, які завершені будівництвом з 19 січня 2012 року та не прийняті в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, що тягне за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян /в редакції на час виникнення спірних правовідносин/.

В оскаржуваних позивачем приписах та постанові вказується на порушення ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», нормами якої, зокрема, передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Як вказано вище, будівництво позивачем здійснюється на підставі будівельного паспорта, виданого в установленому порядку.

Як на порушення вимог ст.27 наведеного вище Закону, відповідачами вказується на той факт, що позивачем будівельні роботи згідно будівельного паспорта виконані не в повному обсязі /добудова розміром 2,94 х 2,20 м не збудована/.

Відповідач Дорогань В.Л. в судовому засіданні зазначав про те, що позивачу в разі зміни намірів забудови земельної ділянки необхідно було внести зміни до будівельного паспорта перед подачею декларації про готовність об'єкта до експлуатації у відповідності до п.2.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 05.07.2011 року за № 103.

Відповідно до п.2.2 Порядку у разі зміни намірів забудови земельної ділянки /розміщення нових або реконструкція існуючих об'єктів/, реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситися зміни.

Згідно п.1.2 Порядку будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва запланованих замовником будівель і споруд.

В листі містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради від 28.08.2017 року № 15/244 /а.с.71/ зазначається, що вимог щодо зобов'язання замовника, які саме будівлі будувати, будівельний паспорт не містить. В будівельному паспорті позивача вираз «добудова розміром 2,94 х2.20 м» відображає намір замовника і не є вимогою будівельного паспорта. А тому управління містобудування та архітектури не вбачає необхідності внесення змін до раніше виданого будівельного паспорта від 30.01.2012 року за № 10.

А тому посилання відповідачів на порушення позивачем ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме на те, що будівельні роботи виконані не в повному обсязі /добудова розміром 2,94 х2,20 м/ не збудована, є необґрунтованими з наведених вище підстав, оскільки внесення змін до будівельного паспорта в разі, якщо замовником збудовано частину об'єкта, зазначеного в будівельному паспорті, не є обов'язковим.

Щодо твердження відповідачів про зазначення позивачем недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, то суд виходить з наступного.

Як на порушення позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, відповідачі вказують на те, що дата подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зазначене в декларації, не співпадає з датою подання.

Судом встановлено і вище вказано на те, що позивачем у декларації про готовність до експлуатації об'єкта зазначено дату подання нею повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області -27.09.2016 року, відділ державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради вважає, що такою датою має бути дата отримання цього повідомлення Департаментом -06.10.2016 року, але сам начальник відділу Дорогань В.Л. в суді пояснив, що нормами законодавства це питання не врегульовано.

А тому суд вважає, що відповідачі мали б керуватися нормами Законів чи підзаконних нормативно-правових актів, а не виходити з власних припущень.

Отже, в даному випадку позивачем при зазначенні в декларації вказаної вище дати подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт не порушено жодних норм чинного законодавства.

Крім того, як встановлено судом, подаючи декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, позивач вказала про здачу в експлуатацію частини об'єкта будівництва без добудови розміром 2,94 х2,20 м шляхом зазначення в п.7 декларації загальної площі нежитлових будівель об'єкта :43,9 кв.м, чого не заперечував в судовому засіданні відповідач Дорогань В.Л.

Як вбачається з бланка декларації згідно додатку № 2 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМ України від 13.04.2011 року № 461 із змінами, в ній передбачена можливість здачі в експлуатацію будинку, будівлі, споруди, що є частиною об'єкта будівництва та готові до експлуатації /п.1/.

Отже, виходячи з вищенаведеного, позивачем було внесено до декларації про готовність до експлуатації об'єкта достовірні дані як щодо дати подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, так і щодо збудованих згідно будівельного паспорта об'єктів.

Відповідно до ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», на яку посилаються відповідачі, експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Згідно ч.1 цієї статті, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання

містобудівної діяльності".

Відповідно до ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкцією є перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко- економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Згідно ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки і споруди. Основні положення», прибудова-це вид реконструкції, при якій збільшується площа будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку.

А тому роботи, проведені позивачем, вважаються реконструкцією, оскільки при цьому збільшуються геометричні розміри будівлі.

В акті перевірки та приписах відповідачем зазначено, що на момент перевірки об'єкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію.

Згідно будівельного паспорта об'єкт будівництва: прибудова до житлового будинку двоповерхової будівлі розміром 2,12 х 6,70 м для збільшення розмірів кухні; будівництво сарая-літньої кухні розміром 7,15 х5,00 м з добудовою розміром 2,94 х2,20 м.

В акті перевірки та приписах не зазначено, який саме об'єкт експлуатується позивачем, також суд звертає увагу на те, що акт перевірки не містить жодних доказів про те, що позивач експлуатує об'єкт будівництва, окрім самого запису про це.

Не надано таких безспірних доказів і в судовому засіданні.

Відповідач Дорогань В.Л. посилався в суді на те, що позивачем не виконано вимоги п.8 будівельного паспорта щодо зовнішнього опорядження , яке необхідно здійснити з використанням сучасних оздоблювальних матеріалів та вимог енергозбереження щодо застосування енергоефективних теплоізоляційних будівельних матеріалів, з урахуванням існуючого опорядження будівлі.

Але про це не зазначено ні в акті перевірки, ні у приписах, ні у постанові про адміністративне правопорушення.

Повертаючи позивачу декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, відділ державного архітектурно-будівельного контролю також не посилався на ці порушення, на що вказано вище.

Крім того, доказів цього порушення матеріали справи не містять, тоді як за ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З врахуванням всього наведеного вище, суд вважає за можливе визнати протиправним та скасувати припис № С-2905/1 від 29.05.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Щодо припису № С-2905/2/1 від 29.05.2017 року про зупинення експлуатації об'єктів будівництва, які не прийняті в експлуатацію, то необхідності в його скасуванні суд не вбачає, оскільки він діяв до 20.06.2017 року.

Як передбачено ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За ст.293 КпАПУ орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обгрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень:

1) залишає постанову без зміни, а скаргу або протест без задоволення;

2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд;

3) скасовує постанову і закриває справу;

4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Згідно зі ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

А як вказано вище, безспірних доказів того, що в діях позивача є склад адміністративного правопорушення, за вчинення якого позивача було піддано адміністративній відповідальності, суду не було надано.

Отже, суд вважає за можливе постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності скасувати, а провадження по справі закрити.

Керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМ України від 23.05.2011 року № 533 / в редакції від 06.10.2015 року/, Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженим постановою КМ України від 13.04.2011 року № 461, ст.ст.96, 245, 247, 280,293 КУпАП, ст.ст. 2,6, 17,18, 70, 72, 159-163, 185,186 КАС України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис № С-2905/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.05.2017 року, винесений головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком Олександром Володимировичем.

Визнати протиправною та скасувати постанову № А-0906/1 від 09.06.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, винесену т.в.о. начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.12 ст.96 КУпАП, та провадження по справі про адміністративне правопорушення закрити.

В решті позову - відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя А. М. Дмитренко