Справа № 826/9823/17
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2017-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

18 вересня 2017 року № 826/9823/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Смолія І.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Мірас-Трейд»
доКиївської міської митниці Державної фіскальної служби
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,-
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мірас-Трейд» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Мірас-Трейд») звернулись до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської митниці Державної фіскальної служби (далі по тексту - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення «Про визначення коду товару» №КТ-116-2017 від 03.03.2017 року та зобов'язання здійснити митне оформлення посуду чашка біла керамічна арт. 7902, чашка 0,5 л. «машина» арт. 7900, чашка «ім'я» арт. 8040, набір чашок арт. 7817, набір чашок в асортименті арт. 7835, піала з кришкою арт. 7835-6, набір чашок в асортименті арт. 7843, піала супова керамічна арт.7543-9 за кодом товару УКТЗД - .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.08.2017 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до судового розгляду на 29.08.2017 року.

В судовому засіданні 29.08.2017 року представник позивача та представник відповідача не заперечували проти переходу у письмове провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України суд Ухвалою від 29 серпня 2017 року перейшов в письмове провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, між ТОВ «Мірас-Трейд», який виступає в якості покупця та компанією YIWU MASTER BASE TRADE CO.LTD (Китай), яка виступає в якості продавця, укладено зовнішньоекономічний договір від 01.12.16 р. №01YM-UA16 (додаток 2). Згідно із пунктом 1 цього договору продавець продає, а покупець купує товар характеристики якого зазначені в інвойсах. Згідно інвойсу №000586 від 04.12.16 р. продавець здійснює поставку покупцю керамічний посуд. Позивач, відповідно до процедури декларування, встановленої статтею 257 Митного кодексу України для проведення митного оформлення імпортованого товару, подав до митного органу митну декларацію ІМ40№100260001/2017/194592, у якій класифікував поставлений товар-посуд, за кодом класифікації УКТ ЗЕД , як Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з кераміки, крім фарфорових. Вважаючи вказаний випадок класифікації товару складним, Відповідач відібрав зразки товару, та подав до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС запит про проведення досліджень відібраних зразків товару. Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС проведено дослідження відібраних зразків та складено висновок від 23.02.17 р. №184, згідно якого встановлено, що надані для аналізу зразки характерні для фарфору та фаянсу. На підставі вищезазначеного висновку, Відповідач, прийняв рішення «Про визначення коду товару» №КТ-116-2017 від 03.03.2017 року, яким товар класифікував за кодом: - чашка біла керамічна арт. 7902 відповідає коду УКТ ЗЕД , як посуд з фаянсу або тонкої кераміки; - чашка 0,5 л. «машина» арт. 7900, чашка «ім'я» арт. 8040, набір чашок арт. 7817, набір чашок в асортименті арт. 7835, піала з кришкою арт. 7835-6, набір чашок в асортименті арт. 7843 відповідають коду УКТ ЗЕД , як посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з фарфору.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд прийшов до переконання про задоволення позовних вимог виходячи з наступних міркувань.

Відповідно до положень статті 82 МК України - якщо декларант з поважних причин, перелік яких визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі митної справи, не може здійснити у повному обсязі декларування товарів і транспортних засобів, які ввозяться на митну територію України, безпосередньо під час переміщення їх через митний кордон України (крім товарів, які переміщуються транзитом через територію України), такі товари можуть бути випущені у вільний обіг у спрощеному порядку після подання митному органу тимчасової чи неповної декларації та під зобов'язання про подання митної декларації, заповненої у звичайному порядку не пізніше ніж через 30 днів з дня випуску товарів у вільний обіг.

Відповідно до п.п. «г» п. 2.1. Порядку застосування тимчасової та неповної декларацій відповідно до митного режиму імпорту (при випуску у вільний обіг), затвердженого наказом Держаної митної служби України від 30 грудня 2003 року № 932 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 січня 2004 року за № 66/8665 - до зазначених вище поважних причин належить виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до ч.ч. 1-3 статті 318 МК України, митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Згідно зі статтею 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Згідно з п. п. 9, 10 розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30 травня 2012 року, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Як встановлено судом, Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень ДФС з чотирьох показників (для фарфору) провела дослідження по одному «водопоглинання по черепку» та зазначила, що водопоглинання менше 0,2%. Інших досліджень для визначення характеристик по білізні, просвічуваність, термостійкість не проводились. На сторінці 4 висновку в абзаці 2 зазначено, що за встановленими якісним хімічним складом матеріал зразків не суперечить кераміці. В п. 12 висновку зазначено, що за результатом досліджень наданих зразків товару, встановлено, що надані на дослідження зразки ідентифіковано, як посуд керамічний глазурований.

Так, за результатами досліджень проведеними Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС, неможливо достовірно зробити висновок про те, що досліджувані зразки товару відносяться до фарфору та фаянсу.

Як вбачається з матеріалів справи, з метою проведення додаткових досліджень та визначення основних характеристик товару, ТОВ «Мірас-Трейд», листом від 09.03.17 р. звернулось на Митний пост «Східний» з проханням призначення повторного дослідження відібраних зразків в іншій експертній станові.

Після визначення сторонньої експертної установи на підставі запиту про надання зразків в Акту від 21.04.17 р. №8 Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень ДФС передала до ДП «Укрметртестстандарт» зразки для проведення досліджень.

За результатами проведення випробовувань, ДП «Укрметртестстандарт», дійшов висновку, надані зразки посуду за показниками «термостійкість» та «водопоглинання за черепком» не відповідають вимогам ГОСТ 28390-89 «Изделия фарфорове. Технические условия». Результати випробовувань оформлені протоколом випробовувань №3933-3941/17-в від 05.05.17 р.

Згідно зі статтею 68 МК України, ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно з п. 2 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 428 від 21 травня 2012 року, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Відповідно до преамбули Закону України "Про Митний тариф України", митний тариф України - це систематизований згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності перелік ставок ввізного мита, яке справляється з товарів, що ввозяться на митну територію України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2013 року № 428 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого. Пунктом 2 вищевказаної постанови зазначено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Згідно Порядку заповнення митних декларацій, у графі 33 МД код товару згідно з УКТЗЕД може зазначатися на вибір декларанта на рівні перших чотирьох знаків у періодичній МД, якщо товарна позиція згідно з УКТЗЕД, в якій класифікується товар, не включає товарів, на які встановлено вивізне (експортне) мито, та зазначення коду товару в такій кількості знаків дозволяє перевірити дотримання вимог законодавства щодо заходів нетарифного регулювання.

Відповідно до статті 313 МК України - митні органи класифікують товари, тобто відносять товари до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими для підприємств та громадян.

Відповідно до Порядку митного контролю й митного оформлення товарів із застосуванням вантажної митної декларації, затвердженого наказом Державної митної служби України від 20 квітня 2005 року № 314 - працівники митної служби здійснюють вичерпний перелік дій щодо прийняття вантажної митної декларації до оформлення та здійснення митного контролю.

При цьому у пункті 17 розділу 3 цього Порядку зазначено, що при митному контролі здійснюється перевірка правильності класифікації та кодування товарів згідно з поданими документами.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизначного цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила.

Відповідно до п. 6 Правил - для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Відповідно до митної декларації ІМ 40 №100260001/2017/194592, позивачем заявлено до митного оформлення товар «посуд та прибори столові або кухонні з кераміки» за кодом 691200900 згідно з УКТЗЕД.

Класифікацію виробів з каменю, гіпсу, цементу, азбесту, слюди або аналогічних матеріалів; керамічні вироби; скло та вироби із скла (групи 68 - 70) наведено в одноіменному розділу ХІІІ Митного тарифу, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України".

Згідно з Наказом від 14 січня 2014 року № 15 Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності визначено, що до групи 69 включаються тільки керамічні вироби, піддані випалюванню після формування.

В спірному випадку існують товарні позиції 6911 «Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з фарфору» та 6912 «Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з кераміки, крім фарфорових».

Посуд та прибори столові, кухонні, інші господарські і туалетні вироби включаються до товарної позиції 6911, якщо вони виготовлені з фарфору, і до товарної позиції 6912, якщо вони виготовлені з інших видів кераміки, таких як кам'яна кераміка, фаянс, імітація фарфору.

Для віднесення товару до певного коду УКТЗЕД, товар має відповідати опису, який надається у поясненнях до УКТЗЕД.

У поясненнях до УКТ ЗЕД визначені наступне описання виробів з фарфору - твердий фарфор, м'який фарфор, бісквітний фарфор (включаючи пароський) та кістяний фарфор. Усі ці керамічні вироби майже суцільно оскляніли, відрізняються міцністю і практично непроникні (навіть якщо неглазуровані). Це вироби білого кольору або штучно забарвлені, напівпрозорі (якщо не мають велику товщину стінок) та резонувальні.

Пористі керамічні вироби, непрозорі, на відміну від фарфору (тобто фарфор є непористим, прозорим, таким що майже не пропускає рідину), пропускають рідину, металеві предмети без великих зусиль залишають подряпини на їхній поверхні, на зламі вони прилипають до язика.

З протоколу випробувань виробів від 05 травня 2017 року № 3933-3941/17-в ДП «Укрметртестстандарт» вбачається, що надані зразки посуду за показниками «термостійкість» та «водопоглинання за черепком» не відповідають вимогам ГОСТ 28390-89 «Изделия фарфорове. Технические условия».

Крім того, з листа постачальника/виробника YIWU MASTER BASE TRADE CO.LTD (Китай) від 06 лютого 2017 року вбачається, що виробник не виробляє посуд з фарфору.

Враховуючи наведене, беручи до уваги опис та призначення представленого позивачем до митного оформлення товару, а також експертні висновки, суд вважає правильним код товару, визначений товариством.

Суд зазначає, що відповідач не довів порушення діючого законодавства з боку позивача при декларуванні наведеного вище товару та не довів наявності підстав для зміни коду товару, що ввозиться позивачем, спірне рішення в даному випадку не враховує всіх обставин, які мали значення у зв'язку з прийняттям спірного рішення, не відповідає наведеним вище нормам законодавства та встановленим судом обставинам, а тому приходить до висновку про задоволення позову шляхом визнання протиправним та скасування спірного рішення про визначення коду товару, що зумовлює право позивача здійснити надалі, подавши ВМД, митне оформлення товарів за кодом, визначеним ним при зверненні до митного органу з приводу митного оформлення вищезазначених товарів.

Згідно частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірас-Трейд» - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці Державної фіскальної служби № КТ- 116-2017 про визначення коду УКТЗЕД від 03.03.2017 року.

Зобов'язати здійснити митне оформлення посуду чашка біла керамічна арт. 7902, чашка 0,5 л. «машина» арт. 7900, чашка «ім'я» арт. 8040, набір чашок арт. 7817, набір чашок в асортименті арт. 7835, піала з кришкою арт. 7835-6, набір чашок в асортименті арт. 7843, піала супова керамічна арт.7543-9 за кодом товару УКТЗД - .

Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірас-Трейд» () понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1600,00грн. за рахунок асигнувань Київської міської митниці ДФС.

Постанова набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя І.В. Смолій