Справа № 826/8256/17
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2017-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/8256/17 Головуючий у 1-й інстанції: Шрамко Ю.Т.
Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бужак Н. П.

Суддів: Твердохліб В.А., Троян Н.М.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу Адвокатського об'єднання "Ліга справедливості в Києві" на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 липня 2017 року у справі за адміністративним позовом Адвокатського об'єднання "Ліга справедливості в Києві" до Державної фіскальної служби України про скасування рішення,-

У С Т А Н О В И В:

Адвокатське об'єднання "Ліга справедливості в Києві" звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Державної фіскальної служби України про скасування рішення про результати розгляду податкової вимоги від 19 квітня 2017 року №4914-17 виданої ГУ ДФС у м. Києві.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 липня 2017 року позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до Окружного адміністративного суду м. Києва для продовження розгляду.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів відповідно до ч.4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягаює задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 107 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позовну заяву від імені позивача подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Суд першої інстанції повертаючи позовну заяву зазначив, що матеріали справи не містять належних доказів наявності у ОСОБА_2, станом на час звернення із даною позовною заявою до суду, повноважень керівника та/або представника АО "Ліга справедливості", тому позовну заяву від імені позивача подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, що і стало підставою для повернення позовної заяви.

Колегія суддів не може погодитися з даним висновком суду першої інстанції, оскільки він не ґрунтуються на вимогах закону.

Згідно ч. 4 ст. 106 КАС України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Відповідно до ст. 56 КАС України, сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника.

Повноваження представників, які беруть участь в адміністративному процесі на основі договору, на здійснення представництва в суді повинні бути підтверджені довіреністю. Оригінали довіреностей або засвідчені підписом судді копії з них приєднуються судом до справи (ч. 1 ст. 58 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 245 Цивільного кодексу України, форма довіреності повинна відповідати формі, в якій відповідно до закону має вчинятися правочин.

В силу ч. 3 ст. 58 КАС України та ст. 246 ЦК України, довіреності від імені органу, підприємства, установи, організації видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те законом, положенням, статутом особи і засвідчуються печаткою цього органу, підприємства, установи, організації.

Статтею 59 КАС України, визначені повноваження (процесуальні права та обов'язки) представника в суді, а також підстави та порядок припинення повноважень представника.

Процесуальні права та обов'язки представників є похідними від процесуальних прав та обов'язків сторін і третіх осіб. Їхній обсяг залежить від уповноваження представника довірителем (стороною або третьою особою, законним представником чи навіть представником в порядку передоручення), якщо представник діє на підставі договору, або від встановлених законом меж, якщо представник діє на підставі закону.

Зазвичай повноваження на ведення справи в суді дає представникові право на вчинення від імені особи, яку він представляє, усіх процесуальних дій, які може вчинити особа.

У разі якщо в ході процесу у позиції довірителя і його представника, повноваження якого ґрунтуються на договорі, виникає колізія, суд може надати їм час, щоб вони усунули розбіжності, а якщо цього не сталося, суд надає перевагу позиції довірителя, оскільки розпорядження довірителя договірному представникові щодо ведення справи є обов'язковими для нього.

Як вбачається із позовної заяви, вона підписана керуючим справами АО "Ліга справедливості в Києві" ОСОБА_2, ідентифікаційний код 40582140, яка відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є її керівником з 19.06.2016 року (а.с 16-19), проте на титульному аркуші адміністративного позову зазначено позивачем АО "Ліга справедливості".

Колегія суддів звертає увагу, що зі змісту адміністративного позову та із матеріалів справи вбачається, що позивачем у даній справі є саме Адвокатське об'єднання "Ліга справедливості в Києві", керівником якого значиться ОСОБА_2, яка і підписала вищезазначений позов. Зазначену обставину суд першої інстанції не врахував, не надав їй належної оцінки, не запропонував позивачу уточнити позовні вимоги.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, є недостовірними і були внесені до нього, третя особа може посилатися на них у спорі як на достовірні. Третя особа не може посилатися на них у спорі у разі, якщо вона знала або могла знати про те, що такі відомості є недостовірними.

Якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі з третьою особою, крім випадків, коли третя особа знала або могла знати ці відомості.

Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються для ідентифікації юридичної особи або її відокремленого підрозділу, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, фізичної особи - підприємця, у тому числі під час провадження ними господарської діяльності та відкриття рахунків у банках та інших фінансових установах.

Отже, виходячи зі змісту позовної заяви та доданих до неї письмових матеріалів, у суду першої інстанції не було підстав для встановлення відсутності у ОСОБА_2 повноважень на ведення справи в інтересах позивача, а саме Адвокатського об'єднання "Ліга справедливості в Києві".

Згідно з ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; 2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; 4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; 6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що суд попередньої інстанції повинен був постановити ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надати заявнику строк для усунення її недоліків, а не приймати рішення про повернення позову.

Таким чином, постановлену ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції невірно застосував норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, у зв'язку з чим ухвала суду підлягає скасуванню як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно зі статтею 159 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про необхідність скасування ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 липня 2017 року та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до статті 199, 204 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 41, 160, 195, 196, 199, 204, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И ЛА :

Апеляційну скаргу Адвокатського об'єднання "Ліга справедливості в Києві" задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 липня 2017 року скасувати, а справу за адміністративним позовом Адвокатського об'єднання "Ліга справедливості в Києві" до Державної фіскальної служби України про скасування рішення направити до Окружного адміністративного суду м. Києва для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, оскарженню не підлягає, оскільки не перешкоджає розгляду справи.

Головуючий суддя: Бужак Н.П.

Судді: Твердохліб В.А.

Троян Н.М.

Повний текст виготовлено: 20 вересня 2017 року.

Головуючий суддя Бужак Н.П.

Судді: Твердохліб В.А.

Троян Н.М.