Справа № 380/499/17
Суддя: Оксененко О.М.
Дата ухвалення: 2017-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 380/499/17 Головуючий у 1-й інстанції: Косович Т.П.
Суддя-доповідач: Оксененко О.М.
ПОСТАНОВА

Іменем України

19 вересня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Оксененка О.М.,

суддів - Губської Л.В., Федотова І.В.,

при секретарі - Кривохижій О.О.,

за участю представника позивача - ОСОБА_2, представника відповідача - Поліщук Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради на постанову Тетіївського районний суд Київської області від 26 червня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради про визнання протиправними дій та скасування рішень,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_4 звернувся до Тетіївського районний суд Київської області з адміністративним позовом до відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради про визнання протиправними дій по проведенню позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ПП «АВ-Інвест», а саме визнати протиправними наказ № 06-04/03 від 23.02.2017 про проведення позапланових перевірок об'єктів будівництва, направлення для проведення позапланової перевірки № 06-06/12 від 03.03.2017, акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.03.2017 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.03.2017; скасування протоколу про адміністративне правопорушення від 03.03.2017 та постанови у справі про адміністративне правопорушення № 06-07/08 від 09.03.2017 року про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП.

Постановою Тетіївського районний суд Київської області від 26 червня 2017 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятою постановою, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції, як таку, що ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 03.03.2017 спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради Балдигою В.М. була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ПП «АВ-Інвест» за адресою м. Тетіїв, вул. Цвіткова,23, кв.2 Київської області.

Наказ на проведення позапланової перевірки виданий на підставі листа Тетіївського відділу Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області № 33-04/1436 від 21.02.2017 року.

Під час проведення перевірки виявлено, що ПП «АВ-Інвест» провело будівельні роботи, а саме розпочало переобладнання квартири № 2 під аптеку з улаштуванням окремого входу в м. Тетієві, по вул. Цвіткова, 23 без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, про що відповідно були складені акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.03.2017 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.03.2017 року та протокол про адміністративне правопорушення від 03.03.2017 відносно директора ПП «АВ-Інвест» ОСОБА_4 за ст. 96 КУпАП.

09.03.2017 начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради ОСОБА_6 винесена постанова №06-07/08 про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП за порушення п.2 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 8500 гривень.

Вважаючи вказані дії та рішення відповідача протиправними, позивач звернулася до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суди попередніх інстанцій вказують на те, що під час проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил на об'єкті будівництва, відповідач діяв із порушенням приписів чинного законодавства у галузі містобудівної діяльності, що свідчить про неправомірність його дій та, відповідно, про незаконність рішень, винесених за результатами їх вчинення.

Проте, колегія суддів не погоджується з такими висновками судів попередніх інстанцій, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.. 10, 17 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 11 Порядку № 553 визначені повноваження посадових осіб інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю до яких, зокрема, належать, безперешкодний доступ на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану із створенням об'єктів архітектури; видача обов'язкових для виконання приписів щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Право посадових осіб інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю щодо видачі обов'язкових для виконання приписів щодо усунення порушень будівельних норм та зупинення будівельних робіт, які здійснюються без дозволу на їх виконання закріплено також в статті 2 Закону України «Про відповідальність підприємств, їх об'єднань, установ та організацій за правопорушення у сфері містобудування».

Згідно з п. 13 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Відповідно до п. 14 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт.

Таким чином, законодавством встановлено право суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюються заходи архітектурно-будівельного контролю, відмовити у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки у разі недотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, законний інтерес такого суб'єкта у проведенні інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю перевірки з дотриманням умов, встановлених законом, захищений наділенням його права не допустити посадових осіб інспекції до перевірки.

Суб'єкт господарювання, який вважає порушеним порядок та підстави призначення перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень чинного законодавства, дотримання якого здійснюється контролюючими органами.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 17 квітня 2014 року (К/9991/22870/12) та від 02 березня 2016 року (К/ 800/726/16).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідача було допущено до проведення перевірки уповноваженим представником позивача.

Цим самим спростовуються доводи позивача про порушення контролюючим органом порядку проведення перевірки.

Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для визнання протиправним наказу № 06-04/03 від 23.02.2017 про проведення позапланових перевірок об'єктів будівництва та направлення для проведення позапланової перевірки № 06-06/12 від 03.03.2017.

Таким чином, позовні вимоги про визнання протиправним наказу відповідача про проведення перевірки позивача та, відповідно, направлення для проведення перевірки є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Стосовно вимог позивача про визнання протиправним акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.03.2017, колегія суддів зазначає, що оскільки, акт лише фіксує факти, встановлені відповідачем під час проведення заходу державного архітектурно-будівельного контролю, то фактично й не порушує права та законні інтереси особи щодо якої він складається, а відтак, на переконання колегії суддів, є таким, що не підлягає оскарженню.

Щодо оскаржуваного припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.03.2017, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Пунктом 18 Порядку № 553 встановлено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п. 19 Порядку № 553).

Пунктом 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Разом з тим, позивачем під час судового розгляду справи не спростовано доводів відповідача про відсутність у нього на момент проведення перевірки зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт.

З огляду на викладене, колегія суддів зазначає, що будівельні роботи на спірному об'єкті будівництва були розпочаті без реєстрації та отримання позивачем декларації про початок виконання будівельних робіт, отже оскаржуваний припис прийнятий контролюючим органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, а тому позовні вимоги в цій частині також не підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про скасування протоколу про адміністративне правопорушення від 03.03.2017, колегія суддів зазначає, що як і акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб'єкта владних повноважень, що спричиняє виникнення будь-яких прав і обов'язків осіб чи суб'єктів владних повноважень, а сам по собі протокол не породжує правовідносин, що можуть бути предметом спору, він не створює юридичних наслідків у формі прав, обов'язків, їх зміни чи припинення, безпосередньо не впливає на права та обов'язки позивача та не є обов'язковим для виконання, отже не є нормативно-правовим актом чи правовим актом індивідуальної дії. Такий протокол сам по собі не має правового значення у розумінні пункту 1 частини 2 статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позовна вимога про скасування протоколу про адміністративне правопорушення від 03.03.2017задоволенню не підлягає.

Стосовно вимоги позивача про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення № 06-07/08 від 09.03.2017 року про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з частиною 7 статті 96 КУпАП України виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів II категорії складності тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У відповідності до ч.1 ст.9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, умовою притягнення позивача до адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення в його діях, який мав бути встановлений при винесенні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Слід зазначити, що жодного доказу, що будівельні роботи проводяться на підставі дозвільних документів з урахуванням норм чинного законодавства позивачем не надано, а тому оскаржувана постанова прийнятий контролюючим органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, а тому позовні вимоги в цій частині також не підлягають задоволенню

Відповідно до п. 1, 4 ч.1 ст. 202 КАС України, підставами для скасування постанови суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при ухваленні постанови неповне з'ясовано обставин, що мають значення для справи та порушено норми матеріального права, в зв'язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню, а постанова суду першої інстанції - скасуванню з ухваленням нової постанови про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 160, 196, 198, 202, 205, 207, 212, 254 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради - задовольнити.

Постанову Тетіївського районний суд Київської області від 26 червня 2017 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради про визнання протиправними дій та скасування рішень - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя:

Судді:

Постанову в повному тексті виготовлено 25 вересня 2017 року.

Головуючий суддя Оксененко О.М.

Судді: Губська Л.В.

Федотов І.В.