Справа № 823/963/17
Суддя: Ключкович В.Ю.
Дата ухвалення: 2017-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 823/963/17 Головуючий у 1-й інстанції: Рідзель О.А. Суддя-доповідач: Ключкович В.Ю.
У Х В А Л А

13 вересня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Грибан І.О.,

Губської О.А.,

за участю секретаря Маменко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Черкаській області на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 31 липня 2017 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДФС у Черкаській області до товариства з обмеженою відповідальністю "ТОТЛЕНД" про визнання осіб пов`язаними,

В С Т А Н О В И В :

20.06.2017 Головне управління ДФС у Черкаській області (далі-позивач) звернулось до Черкаського окружного адміністративного суду з вищезазначеним позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Тотленд" (далі - відповідач), в якому просить визнати товариство з обмеженою відповідальністю "Тотленд" () та компанією "EcoField OU" (реєстраційний номер 12703652) пов'язаними особами у 2014 та 2015 роках.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 31 липня 2017 року позовну заяву Головного управління ДФС у Черкаській області повернуто позивачу разом із усіма доданими до неї матеріалами та роз'яснено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Не погоджуючись з цією ухвалою, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм права, неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, просить скасувати ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 31 липня 2017 року і направити справу для продовження розгляду.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, апелянт вказує на те, що суд виніс оскаржувану ухвалу про повернення позовної заяви з порушенням норм процесуального права на основі невірного розуміння та застосування до спірних правовідносин норм матеріального права. Позивач звертає увагу суду на те, що право на звернення до суду з позовом даної категорії у нього виникло лише з 01.01.2017, до цього таке право належало виключно центрального органу виконавчої влади , що реалізує державну податкову і митну політику.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, думку учасників процесу, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Згідно із пунктом третім частини 1 статті 199 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

В силу пункту чотири статті 204 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

При прийнятті оскаржуваної ухвали про повернення позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, які визначені ухвалою судді від 23.06.2017, зокрема позивачем не надано доказів для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними в період часу з 28.12.2015 по час звернення до суду з даним позовом - 20.06.2017.

Перевіряючи наявність підстав для повернення позовної заяви, колегія суддів апеляційного суду виходить з такого.

Статтею 106 КАС України встановлено вичерпний перелік вимог до позовної заяви.

Згідно ч.1 ст. 108 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 23.06.2017 вказану позовну заяву у зв'язку із недотриманням вимог ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України залишено без руху і надано строк до 28.07.2017 для усунення недоліків. Зокрема, підставою для залишення позовної заяви без руху слугував факт ненадання суду доказів поважності пропуску позивачем шестимісячного строку звернення до суду щодо визнання товариства з обмеженою відповідальністю "Тотленд" () та компанію "EcoField OU" (реєстраційний номер 12703652) пов'язаними особами у 2014 та 2015 роках (в період часу з 28.12.2015 (запит №27911/16/99-99-22-01-002-15) по 20.06.2017 (надходження позову до суду).

На виконання вказаної ухвали судді від 23.06.2017 позивачем надано суду заява від 19.07.2017, згідно якої позивач повідомив суд, що у відповідності до положень ст. 102 Податкового кодексу України складовими перевіряючого аналізу є подання позовної заяви про визнання осіб пов'язаними у строк 2555 днів (п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України). Крім того, позивач також зазначив, що відповідне право контролюючого органу на звернення до суду щодо визнання осіб пов'язаними передбачено Податковим кодексом України лише в редакції цього Кодексу з 01.01.2017, тому на думку позивача ним не пропущено шестимісячний строк звернення до суду.

Повертаючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, які визначені ухвалою судді від 23.06.2017, зокрема суддя зазначив, що будь-яких доказів до заяви на усунення недоліків адміністративного позову від 19.07.2017 для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними - позивачем не надано.

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду унормовані ст. 99 КАС України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог. Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень щодо справ, зазначених у пункті 5 частини першої статті 1832 цього Кодексу, встановлюється 15-денний строк, який обчислюється з дня виявлення суб'єктом владних повноважень підстав для звернення до адміністративного суду. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Відповідно до ч.1 ст. 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Тобто, наслідком пропуску строку звернення до суду є залишення адміністративного позову без розгляду на підставі ст. 100 КАС України, у зв'язку з чим суд першої інстанції, зазначаючи, що позивачем пропущено строк звернення до суду, прийшов до помилкового висновку про необхідність повернення позовної заяви.

Оговорюючи питання з приводу строків звернення до суду, колегія суддів зазначає, що застосування строків звернення до суду є помилковим у випадку, коли суб'єктивне право, свободи або інтереси не порушені, а відтак і не підлягають судовому захисту,. Іншими словами, інститут строків застосовується лише у разі реального порушення суб'єктивних прав, свобод та інтересів особи, що звернулась із позовом.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний суд України в постанові від 24.11.2015 року , справа № п/800/259/15 , номер судового рішення в ЄДРСРУ 54688673.

Суд першої інстанції наведеного не врахував та помилково дійшов до висновку про необхідність залишення адміністративного позову без руху та в подальшому повернення позову. Апеляційний суд зазначає, що в контексті наведених приписів, зважаючи на предмет спору та характер спірних правовідносин, судом першої інстанції не з'ясовано чи підлягає право Головного управління ДФС у Черкаській області судовому захисту, якщо так, то чи відбулося звернення за таким захистом до суду в строки, визначені Главою 8 КАС України.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права є такими, що призвели до неправильного вирішення питання, та є підставою для скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 160, 199, 204, 205, 206 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Черкаській області - задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 31 липня 2017 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає, оскільки не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Повний текст ухвали складено та підписано 13.09.2017.

Головуючий суддя: В.Ю.Ключкович

Судді: І.О. Грибан

О.А. Губська

Головуючий суддя Ключкович В.Ю.

Судді: Губська О.А.

Грибан І.О.