Справа № 813/2171/16
Суддя: Старунський Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2017-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2017 рокуЛьвів№ 876/5666/17

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Старунського Д.М.,

суддів Багрія В.М., Рибачука А.І.,

за участю секретаря судового засідання Лемцьо І.В.,

представника позивача Ліщинської О.М.,

представника відповідачів 1, 2, 3 Боднар Л.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційні скарги Шевченківського відділення Личаківської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Львівській області, Головного управління ДФС у Львівській області, Державної фіскальної служби України на постанову Львівського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАХІД ІНВЕСТ» до Головного управління ДФС у Львівській області, Державної фіскальної служби України, Шевченківського відділення Личаківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ТзОВ «ЗАХІД ІНВЕСТ» 01.07.2016 звернулося в суд з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Львівській області, Державної фіскальної служби України, Шевченківського відділення Личаківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області, в якому просило визнати протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України, яка виразилась у незабезпеченні автоматичного збільшення суми, на яку товариство має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення за червень 2015 року у розмірі 981 812,00 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість у визначений законом термін та зобов'язати Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану, на яку товариство має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення за червень 2015 року у розмірі 981 812,00 грн та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що Шевченківське відділення Личаківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області необгрунтовано не врахувала задеклароване позивачем у р. 24 уточнюючого розрахунку до декларації з ПДВ за вересень 2014 року суму від'ємного значення 981 820,00 грн. Посилання податкового органу на те, що умовами програмного забезпечення перенесення даних від'ємного значення з ПДВ за червень 2015 року до декларації за липень 2015 року лише на підставі декларації, а не уточнюючого розрахунку, грубо порушують права позивача на володіння грошовими коштами для погашення зобов'язань з ПДВ у наступних податкових періодах.

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2017 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАХІД ІНВЕСТ» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення за червень 2015 року у розмірі 981 812 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість у визначений термін. Зобов'язано Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на яку Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАХІД ІНВЕСТ» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення за червень 2015 року у розмірі 981 812 грн. та відобразити відповідне збільшення у витязі з системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції Шевченківське відділення Личаківської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Львівській області, Головне управління ДФС у Львівській області, Державна фіскальна служба України оскаржили його в апеляційному порядку. В апеляційних скаргах просять рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким в задоволенні адміністративного позову ТзОВ «ЗАХІД ІНВЕСТ» відмовити повністю.

В апеляційній скарзі Шевченківське відділення Личаківської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Львівській області вказує на те, що суд першої інстанції не врахував того факту, що з прийняттям Закону України від 16 липня 2015 року №643 «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» (далі - Закон №643), який набрав чинності 29.07.2015, внесено зміни до порядку обрахунку показників формули, визначеної пунктом 200.1.3 статті 200 Податкового кодексу України. Зокрема передбачено, що формулу (всі її складові), яка визначає реєстраційну суму, на початок третього робочого дня після набрання чинності Законом №643 «обнулено», за винятком окремих складових вказаної формули (сума податку за виданими і отриманими податковими накладними, зареєстрованими в ЄРПН, та сума податку за митними деклараціями, аркушами коригування і додатковими деклараціями), що були сформовані починаючи з 01.07.2015.

В апеляційних скаргах Головне управління ДФС у Львівській області, Державна фіскальна служба України зазначають, що реєстраційна сума збільшується на суму від'ємного значення, що задекларована платником податків виключно у податковій декларації з ПДВ за червень 2015 року та не перераховується надалі у зв'язку з уточненням показників такої звітності. При цьому, чинним законодавством не передбачено виключень для окремих платників податку щодо врахування непогашеної суми від'ємного значення податку попередніх звітних (податкових) періодів) при обрахунку реєстраційної суми.

Заслухавши суддю-доповідача по справі, учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи та апеляційні скарги в межах наведених у них доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та матеріалами справи підтверджується, що ТзОВ «ЗАХІД ІНВЕСТ» 20 жовтня 2014 року подано податкову декларацію з податку на додану вартість (у редакції наказу Міністерства доходів і зборів України від 13.11.2013 №678) за вересень 2014 року, де у рядку 23.1 (сума, що підлягає бюджетному відшкодуванню) відображено суму 4 938 298 грн. та у рядку 24 (залишок від'ємного значення), який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду) відображено суму 1 246 714 грн.

Як видно з матеріалів справи, товариством подано наступні уточнюючі розрахунки до декларації за вересень 2014 року:

1) 15 вересня 2015 року подано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з ПДВ у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23.01.2015 р. №13) із зазначенням у рядку 03 «Звітний податковий період, за який виправляються помилки»: 2014 рік 9 місяць, яким було зменшено суму в рядку 23.2 декларації (рядок 23.1 у попередній редакції наказу Міністерства доходів і зборів України від 13.11.2013 №678) і збільшено суму в рядку 24 на 460 700,00 грн;

2) 23 жовтня 2015 року подано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з ПДВ у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок із зазначенням у рядку 03 «Звітний податковий період», за який виправляються помилки»: 2014 рік 9 місяць, яким було зменшено суму в рядку 23.2 (рядок 23.1 у попередній редакції наказу Міністерства доходів і зборів України від 13.11.2013 №678) декларації і збільшено суму в рядку 24 на 521 120,00 грн.

Дані уточнюючі розрахунки були прийняті ДФС України, що підтверджується квитанціями № 2 від 15 вересня 2015 року (№) та 23 жовтня 2015 року (№).

Однак, за поданими уточнюючими розрахунками податкових зобов'язань декларацій з ПДВ коригування від'ємних значень у системі електронного адміністрування ПДВ не відбулось, у зв'язку з чим позивач звернувся до ДФС України та Головного управління ДФС у Львівській області з листами від 13 січня 2016 року.

Відповіді на зазначений лист позивача ДФС України по суті не надала, а своїм листом (№4853/7/99-99-15-01-04/17 від 12.02.2016) зобов'язала Головне управління ДФС у Львівській області надати заявнику обгрунтовану відповідь згідно з чинним законодавством.

Головне управління ДФС у Львівській області листом від 18.02.2016 №796/10/13-01-12-02-17 повідомило позивача, що відповідно до пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ Кодексу після «обнуління» показників формули реєстраційна сума збільшується на суму від'ємного значення, що задекларована платником податків виключно у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року, одноразово та не перераховується надалі у зв'язку з уточненням показників такої звітності.

Не дочекавшись коригування суми від'ємного значення в системі електронного адміністрування ПДВ та відновлення суми ліміту, яка дає право зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до поданих уточнюючих розрахунків у вересні та жовтні 2015 року, а також враховуючи, що положення п. 50.1 ПКУ не обмежують платника податків у поданні уточнюючих розрахунків за кожен звітний період, в якому виявлено помилку, в тому числі, якщо така помилка пов'язана з показником суми від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту з ПДВ наступного звітного (податкового) періоду, Товариство уточнило показники суми від'ємного значення за всі періоди поспіль починаючи з жовтня 2014 року по серпень 2015 року, в яких змінюється розмір від'ємного значення.

Таке подання було здійснено з метою відображення правильності сум від'ємного значення, що переноситься до наступного звітного періоду, послідовно в кожному з таких періодів, в тому числі за червень 2015 року.

Уточнюючі розрахунки податкових зобов'язань з ПДВ у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 28.01.2016 р. №21) за всі періоди починаючи з жовтня 2014 року по серпень 2015 року було отримано податковим органом, а саме:

- жовтень 2014 р. отримано 07.06.2016 о 12 год. 49 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-листопад 2014 р. отримано 06.06.2016 о 12 год. 56 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-грудень 2014 р. отримано 06.06.2016 о 12 год. 59 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-січень 2015 р. отримано 07.06.2016 о 12 год. 49 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-лютий 2015 р. отримано 07.06.2016 о 12 год. 49 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-березень 2015 р. отримано 06.06.2016 о 14 год. 38 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-квітень 2015 р. отримано 06.06.2016 о 15 год. 42 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-травень 2015 р. отримано 06.06.2016 о 16 год. 41 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-червень 2015 р. отримано 06.06.2016 о 16 год. 41 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-липень 2015 р. отримано 06.06.2016 о 16 год. 47 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа );

-серпень 2015 р. отримано 06.06.2016 о 17 год. 05 хв. (квитанція №2, реєстраційний номер документа ).

Так, згідно поданого уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з ПДВ у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за червень місяць 2015 року та з урахуванням уточнюючих розрахунків за періоди, що передують червню місяцю сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного (звітного) податкового періоду за червень 2015 року була збільшена на 981 812 грн. та склала 1 579 056 грн. (рядок 21 уточнюючого розрахунку) колишній рядок 24 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23.01.2015 р. №13).

Після подання товариством вказаних уточнюючих розрахунків податкових зобов'язань з ПДВ в такий спосіб, коригувань зі сторони ДФС у системі електронного адміністрування ПДВ знову не відбулось і сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні не збільшилась.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за звітний період червень 2015 року, поданий товариством 06 червня 2016 року до контролюючого органу є однією з форм податкової звітності з ПДВ, а, отже, сформовані у ньому позивачем показники мали бути враховані ДФС України при автоматичному збільшенні суми, на яку товариство має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування на величину від'ємного значення за червень 2015 року в сумі 1 579 056 грн.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступних підстав.

Спірні правовідносини, що виникли у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовані ПК України).

Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України платник податку зобов'язаний надати покупцю (отримувачу) податкову накладну, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно із абзацом першим пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

В силу абзацу другого пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання (абзац 10 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України).

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Така податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем (абзац п'ятий пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України).

Отже, платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. В свою чергу, покупець може отримати зареєстровану податкову накладну, надіславши запит до Єдиного реєстру податкових накладних в електронному вигляді.

Відповідно до абзацу 13 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Правила реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлені Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246.

Згідно із абзацом третім пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України суми податку, сплачені (нараховані) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, відносяться до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше: ніж через 180 календарних днів з дати складення податкової накладної; для платників податку, що застосовують касовий метод, - ніж через 60 календарних днів з дати списання коштів з банківського рахунка платника податку; для банківських установ при одержанні ними права власності на заставне майно.

З 01 січня 2015 року набрав чинності Закон України від 28 грудня 2014 року № 71-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», яким запроваджено нові правила функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Так, система електронного адміністрування податку на додану вартість запроваджена поетапно відповідно до пункту 35 підрозділу 2 розділу XX ПК України:

- з 1 січня до 1 липня 2015 року - у тестовому режимі;

- з 1 липня 2015 року - на постійній основі.

Основні принципи функціонування системи електронного адміністрування ПДВ визначено статтею 200.1 розділу V ПК України.

Порядок електронного адміністрування ПДВ затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість».

Електронний рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ (далі - електронний рахунок) - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань з цього податку. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок. Для кожного платника податку Казначейством відкривається один електронний рахунок.

Відповідно до пункту 200-1.5 ст. 200-1 ПК України кошти з електронного рахунка платника ПДВ перераховуються Казначейством в автоматичному режимі виключно до:

- державного бюджету;

- на рахунок, відкритий у банку та/або органі Казначейства сільськогосподарськими підприємствами - суб'єктами спеціального режиму оподаткування, визначений статтею 209 ПК України, для акумулювання сум податку, що нараховуються на вартість поставлених ними сільськогосподарських товарів (послуг), у порядку, передбаченому статтею 209 Податкового кодексу України;

- на поточний рахунок платника податку за його заявою у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов'язань.

Протягом дії системи електронного адміністрування ПДВ у тестовому режимі платники податку самостійно зараховують на такі електронні рахунки кошти з власних поточних рахунків, відкритих у банківських установах, у сумах, необхідних для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань з цього податку, задекларованих ними в податковій звітності з ПДВ.

З 01 липня 2015 року на рахунки в системі електронного адміністрування ПДВ платники податку зараховують також кошти у сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України та надає право для реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування.

Пунктом 33 Розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України встановлено, що станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових НаклОтр, НаклВид та Митн, що були сформовані починаючи з 01 липня 2015 року. Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом: до 31 липня 2015 року для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року).

Згідно матеріалів справи контролюючий орган, після початку роботи системи на постійній основі, отримавши уточнюючі податкові декларації з податку на додану вартість, своєчасно не забезпечив відображення її показників у системі електронного адміністрування ПДВ.

Показники формули, визначеної цим пунктом, обраховуються з 01 липня 2015 року. Під час обрахунку показників SНаклОтр та SНаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 01 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників SНаклОтр, SНаклВид та SМитн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 01 липня 2015 року.

Під час обрахунку суми SНакл також використовуються показники, визначені пунктами 34, 34-1 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу.

У свою чергу, пунктом 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу встановлено, що станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових SНаклОтр, SНаклВид та SМитн, що були сформовані починаючи з 01 липня 2015 року.

Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом, зокрема, до 31 липня 2015 року для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року).

Суми такого від'ємного значення можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку.

Для забезпечення реалізації норм Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» № 643-VІІІ від 16 липня 2015 року ДФС України розробила План заходів з удосконалення СЕА, розділом III якого передбачено обнулення показників та перерахунок суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), для зареєстрованих платників податку наступним чином:

- з 00 годин 00 хвилин 3 серпня 2015 року (на початок третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643) ДФС буде проведено обнулення суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН (SНакл), сформовану відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 та пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, та значення усіх її складових, визначених ПК України, крім показників SНаклОтр, SМитн та SНаклВид, що були сформовані, починаючи з 01 липня 2015 року.

Протягом 03 серпня 2015 року (третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643) сума SНакл зареєстрованим платникам податку збільшиться на:

- суму середньомісячного розміру сум ПДВ, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених або розстрочених за останні 12 звітних місяців/4 квартали (Sовердрафт);

- суму помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань з ПДВ станом на 01.07.2015 (SПерепл);

- суму від'ємного значення податку, непогашеного станом на 01 липня 2015 року та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року;

- суму залишків коштів на електронних рахунках платників у системі електронного адміністрування ПДВ станом на початок робочого дня 03 серпня 2015 року за вирахуванням сум, заявлених платником у складі податкової звітності з податку за звітний (податковий) період за червень 2015 року до перерахування з електронного рахунку до бюджету в рахунок сплати податкових зобов'язань з податку та/або на поточний рахунок платника відповідно до пункту 200-1.6 статті 200-1 цього Кодексу, також така сума зменшується на суму податкових зобов'язань, задекларованих платником за звітний (податковий) період за червень 2015 року/II квартал 2015 року.

На кінець третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643 сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН (SНакл), буде обрахована на підставі оновлених значень усіх її складових та інших показників, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 ПК України.

При цьому, планом заходів окремо зазначено, що у зв'язку із переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ в штатний режим, починаючи з 04 серпня 2015 року реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування, складених до 01 липня 2015 року, здійснюватиметься без обмеження сумою SНакл.

До 20 серпня 2015 року платникам податку, що застосовують звітний податковий період квартал, сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН (SНакл), буде збільшена на суму від'ємного значення, непогашеного станом на 01 липня 2015 року та задекларованого у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за ІІ квартал 2015 року.

Крім того, доводи відповідача про те, що реєстраційна сума в системі електронного адміністрування може бути збільшена на суму від'ємного значення, що задекларована позивачем виключно у рядках 24 та 31 податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року, та не підлягає перерахунку у зв'язку з подальшим уточненням показників такої звітності шляхом подання відповідних уточнюючих розрахунків, є безпідставними, з огляду на наступне.

За змістом підпункту 4 пункту 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України визначальним фактором для автоматичного збільшення реєстраційної суми у системі електронного адміністрування податку на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, є зазначення такої суми саме в податковій звітності з ПДВ платника податку.

В свою чергу, до податкової звітності з податку на додану вартість згідно пункту 8 розділу 1 Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 23 вересня 2014 року № 966 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 січня 2015 року № 13), належать: податкова декларація з податку на додану вартість з додатками; уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками; розрахунок податкових зобов'язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України.

Таким чином, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за звітний період (червень 2015 року), поданий позивачем після червня 2015 року до контролюючого органу є однією з форм податкової звітності з ПДВ, а отже сформовані у ньому позивачем показники (зокрема рядок 24) мали бути враховані ДФС України при автоматичному збільшенні суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, на величину від'ємного значення за червень 2015 року у сумі 981812,00 грн, а тому порушені права позивача підлягають захисту шляхом зобов'язання відповідача збільшити реєстраційну суму на величину від'ємного значення, зазначеного в рядку 24 уточнюючого розрахунку та відобразити у системі електронного адміністрування ПДВ.

Система електронного адміністрування ПДВ організована на централізованому рівні ДФС України, на цьому ж рівні відбуваються усі дії, пов'язані з перенесенням, відображенням (збільшенням) та автоматичним обчисленням реєстраційної суми щоразу при зміні значення будь-якого з показників формули.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції вірно зазначив, що саме ДФС України допустила оскаржувану протиправну бездіяльність, чим порушила не тільки вищезазначені вимоги вітчизняного законодавства, а і положення ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», а саме право на мирне володіння своїм майном, що також є невід'ємним правом на повагу до своєї власності, відповідно до якої кожна юридична особа має право на мирне володіння своїм майном. Конвенція, залишаючи за державною владою велику свободу відносно рішень в сфері економічної та соціальної політики, підтверджує, що таке вручання в гарантовані права не буде повільним.

Посилаючись на відповідну судову практику Європейського суду з прав людини (рішення у справах Wiggins v. Unated Kingdom Appl. 7456/76 (1976), Black Clawson Ltd. v. Papierwerke AG, (1975) AC 591 at 638, Yvone van Duyn v. Home Office) суд першої інстанції обґрунтовано вказав, що порушення принципу мирного володіння може мати місце і за відсутності прямого або фізичного втручання у право власності (наприклад, порушення може мати форму позбавлення можливості використати власність, ненадання дозволів, або інших форм перешкоджання реалізації права власності, що є наслідком застосування законодавства або заходів органів державної влади), а також відзначив встановлене у справі, що розглядається порушення принципу захисту обґрунтованих сподівань (reasonable expectations), який тісно пов'язаний із принципом юридичної визначеності (legal certainty) і є невід'ємним елементом принципів правової держави, верховенства права та відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатись на власне порушення зобов'язань для запобігання відповідальності.

Затримання відображення показників фінансової звітності у відповідній системі, встановлене у справі, що розглядається, фактично призвело до негативного впливу на господарську діяльність позивача, зупинення виконання зобов'язань по укладеним договорам та виконання останніх.

При цьому, матеріалами справи не встановлена розумна співрозмірність між використаними засобами та тією метою, на яку була направлена міра, що обмежила позивача у реалізації права власності на своє майно, примусила змінити напрямок її використання задля забезпечення сталої господарської діяльності.

Оскільки ДФС України не довела правомірність невідображення сум в системі електронного адміністрування, тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку з чим погоджується колегія суддів щодо задоволення даного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування постанови колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на неї слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 160, 195, 196, 198 п. 1, 200, 205 ч.1 п.1, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:

Апеляційні скарги Шевченківського відділення Личаківської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Львівській області, Головного управління ДФС у Львівській області, Державної фіскальної служби України залишити без задоволення, а постанову Львівського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2017 року у справі №813/2171/16 - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення.

На ухвалу може бути подано касаційну скаргу безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання нею законної сили.

Головуючий суддя Д. М. Старунський
судді В. М. Багрій
А. І. Рибачук

Повний текст судового рішення виготовлено 12.09.2017