Справа № 295/5399/17
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2017-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Полонець С.М.
Суддя-доповідач:Капустинський М.М.
УХВАЛА

іменем України

"12" вересня 2017 р. Справа № 295/5399/17

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Капустинського М.М.

суддів: Моніча Б.С.

Охрімчук І.Г.,

розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Богунського районного суду м. Житомира від "27" червня 2017 р. у справі за позовом ОСОБА_3 до Київської митниці ДФС про порушення митних правил ,

ВСТАНОВИВ:

В травні 2017 р. позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить визнати незаконною та скасувати постанову Київської митниці ДФС України в справі про порушення митних правил від 16.03.2017 року за №0684/125000016/16, якою визнано ОСОБА_3 винним у вчиненні порушення митних правил, передбачених ч.3 ст.470 МК України та накладено штраф у розмірі 8500 грн., провадження по справі закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу правопорушення.

Постановою Богунського районного суду м. Житомира від 27.06.2017р. у задоволенні позову ОСОБА_3 до Київської митниці ДФС про скасування постанови в справі про порушення митних правил, відмовлено. Постанову заступника начальника Київської митниці ДФС в справі про порушення митних правил №0684/125000016/16 від 16.03.2017 року, залишено без змін.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову суду та прийняти нову - про відмову в задоволенні позову. Зокрема, посилається на те, що відповідачем порушено строки притягнення позивача до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, зокрема положення ст.522 Митного кодексу України.

Розглянувши справу в порядку, визначеному п.2 ч.1 ст.197 КАС України, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

З матеріалів справи вбачається, що 04.11.2016 року до Київської митниці ДФС надійшли матеріали роти ДПС взводу забезпечення супроводження Головного Управління національної поліції в Київській області, відповідно до яких 04.11.2016 року працівниками НПУ під час перевірки документів на автомобіль марки «VW PASSAT», д.н. НОМЕР_1 (Литва), кузов НОМЕР_2 було встановлено, що даний автомобіль 02.08.2015 року був ввезений на митну територію України ОСОБА_3 і на дату проведення перевірки документів територію України не покидав. Співробітниками НПУ даний транспортний засіб був супроводжений до Київської митниці ДФС для складання протоколу про порушення митних правил. Відповідно до бази даних «Інспектор» розділу «Перетин кордону транспортним засобом» вищевказаний транспортний засіб було ввезено позивачем в зоні діяльності Чернігівської митниці ДФС, через п/п «Нові Яриловичи» по окремій смузі руху «зелений коридор» у митному режимі «транзит» з метою власного використання на території України.

Постановою заступника начальника Київської митниці ДФС в справі про порушення митних правил №0684/125000016/16 від 16.03.2017 року позивача визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч.3 ст.470 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суму 8500 грн. 00 коп.

Станом на 06.06.2017 року позивачем не вивезено вищезазначений автомобіль за межі митної території України навіть після отримання 05.04.2017 року оскаржуваної постанови.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач діяв як суб'єкт владних повноважень у межах визначеної законом компетенції у відповідності до чинного законодавства, а тому підстав для скасування постанови про порушення митних правил та закриття провадження, не має.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким в позові відмовлено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Згідно із ст. 90 Митного кодексу України (далі по тексту - МК України), транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 93 МК України, - товари, транспортні засоби комерційного призначення, що переміщуються у митному режимі транзиту, повинні бути доставленими у орган доходів і зборів призначення до закінчення строку, визначеного ст. 95 цього Кодексу.

За змістом ч. 3 ст. 470 МК України, перевищення встановленого ст. 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 95 МК України встановлено строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту; зокрема, для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

За правилами ч. 2 ст. 95 МК України до строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається:

1) час дії обставин, зазначених у статті 192 цього Кодексу;

2) час зберігання товарів під митним контролем (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює їх переміщення);

3) час, необхідний для здійснення інших операцій з товарами, у випадках, передбачених цим розділом (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює переміщення цих товарів).

Таким чином, у вищезазначених нормах МК України законодавцем чітко передбачені строки на в'їзд і виїзд транзитних транспортних засобів, а також відповідальність особи за їх порушення.

Згідно з ч.1 ст.381 МК України громадянам дозволяється ввозити транспортні засоби особистого користування з метою транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок органу доходів і зборів, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на витну територію України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу. Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом.

Стосовно тверджень позивача про порушення відповідачем його права бути присутнім під час розгляду адміністративних матеріалів у справі про порушення митних правил, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Станом на 04.11.2016 року вищевказаний транспортний засіб, у строки, встановлені п.1 ст.95 МК України, за межі митної території України не вивезений, у митницю призначення не доставлений, строк доставки перевищено.

Таким чином, позивач перевищив встановлений ст.95 МК України строк доставки товару, що перебуває під митним контролем, до митного органу призначення більше ніж на десять діб, чим вчинив порушення митних правил, передбачене ч.3 ст.470 МК України.

Посадовою особою Київської митниці ДФС, яка встановила наявність в діях позивача складу правопорушення, передбаченого ч.3 ст.470 МК України, складено відповідний протокол.

Статтею 526 МК України визначено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що розгляд справи митним органом двічі відкладався за клопотанням позивача про перенесення розгляду справи та звертав увагу на те, що сплив строку накладення адміністративного стягнення, визначеного статтею 467 МК України.

Разом з тим, оскільки відповідно до витягу із сайту "ukrposhta.ua" позивач не отримав повідомлення про розгляд справи 02.02.2017р., позивачу було надіслано лист №666/10-70-20-23 від 07.02.2017р., що розгляд справи відбудеться 16.03.2017р. о 11 год. 00 хв.

Відповідно ст.498 МК України зазначені в цій статті особи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами. Відтак, зі змісту даної статті вбачається, що сторона повинна уникати зловживання своїм права та використовувати їх у такий спосіб аби перешкоджати чи не допускати розгляд адміністративної справи у строки визначені законом.

Згідно з ч.1 ст.486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

У відповідності до ч.1 ст.531 МК України, підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; необ'єктивність або неповнота провадження у справі або необ'єктивність її розгляду; невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом.

При цьому, за змістом частини 1 статті 467 Митного кодексу України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Таким чином, законодавцем передбачено спеціальні строки для притягнення винних осіб до адміністративної відповідності за правопорушення, передбачені статтею 485 Митного кодексу України, у вигляді шести місяців з моменту виявлення такого правопорушення.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що вчинене позивачем правопорушення є триваючим.

Як вбачається з матеріалів справи про вчинене порушення позивачем митних правил Київській митниці ДФС стало відомо 04.11.2016р. з матеріали роти ДПС взводу забезпечення супроводження Головного Управління національної поліції в Київській області, відповідно до яких 04.11.2016 року працівниками НПУ під час перевірки документів на автомобіль марки «VW PASSAT», д.н. НОМЕР_1 (Литва), кузов НОМЕР_2 було встановлено, що даний автомобіль 02.08.2015 року був ввезений на митну територію України ОСОБА_3 і на дату проведення перевірки документів територію України не покидав.

Колегія суддів також погоджується із доводами суду першої інстанції, що позивач належним чином повідомлявся Відповідачем про час та місце розгляду адміністративної справи, що вбачається і із тексту позовної заяви.

Таким чином, колегія погоджується з тим, що Київська митниця ДФС діяла як суб"єкт владних повноважень у межах визначених законом компетенції у відповідності до чинного законодавства.

Відповідно до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив законне і обгрунтоване судове рішення.

Керуючись ст.ст. 195, 197, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, постанову Богунського районного суду м. Житомира від "27" червня 2017 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя М.М. Капустинський

судді: Б.С. Моніч

І.Г. Охрімчук

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: ОСОБА_3 АДРЕСА_1,10014

3- відповідачу/відповідачам: Київська митниця ДФС міжнародний аеропорт "Бориспіль",м.Бориспіль,Київська область,08307

- ,