Справа № 821/226/17
Суддя: Косцова І.П.
Дата ухвалення: 2017-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2017 р.м.ОдесаСправа № 821/226/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Хом'якова В.В.
Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

судді - доповідача Косцової І.П.
суддів Лукянчук О.В.
Кравченка К.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому, з урахуванням змін та доповнень, просив: 1) визнати незаконними дії Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Херсонській області щодо затвердження та державної реєстрації Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи на якому виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, будинку за адресою: АДРЕСА_1; 2) визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не проведення перевірки та скасування державної реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта; 3) скасувати державну реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта № ХС 48 від 04.08.2015року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він неодноразово звертався із скаргами на адресу відповідача щодо порушення ОСОБА_5 законодавства у сфері містобудівної діяльності, проте останній не вживав належних заходів, спрямованих на їх усунення, що стало підставою його звернення до суду з відповідним позовом.

Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2017 року позов задоволено частково. Суд визнав протиправною бездіяльність Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради щодо проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства громадянином ОСОБА_5 на об'єкті будівництва за адресою АДРЕСА_1. В задоволенні решти позовних вимог суд відмовив.

В апеляційній скарзі Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судове рішення та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування своїх доводів апелянт зазначив, що Управлінням вживалися усі необхідні заходи, спрямовані на перевірку повідомлених позивачем фактів щодо порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, тому суд першої інстанції безпідставно визнав протиправною бездіяльність Управління щодо вказаної перевірки.

Сторони у справі в судове засідання не з'явились, хоча належним чином були сповіщені про дату, час та місце судового засідання, про причини неявки суд не сповістили, тому відповідно до ст.197 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження. Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах заявлених вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 25.10.2016 року ОСОБА_4 звернувся до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради із заявою про проведення позапланової перевірки об'єкту будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, з питань достовірності зазначених у декларації про готовність об'єкту до експлуатації даних, а також з проханням скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ХС48 від 04.08.2017 року та відповідну декларацію про готовність об'єкту до експлуатації.

Листом від 19.12.2016 року №996/01-24 позивачу повідомлено, що у ході підготовки до проведення позапланової перевірки ОСОБА_5 направлено повідомлення про дату, час та місце проведення позапланової перевірки, проте останній до перевірки не з'явився та не забезпечив присутність уповноваженої особи, у зв'язку з чим останню перенесено на іншу дату.

25 січня 2017 року позивач повторно звернувся до Управління з аналогічною за змістом заявою, за результатами розгляду якої отримав відповідь від 21.02.2017 року №274/01-22 з повідомленням, що відносно ОСОБА_5 складено акт про не допуск посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки та відповідні матеріали направлені до Національної поліції з метою притягнення особи до адміністративної відповідальності.

На думку позивача, в діях Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради наявні ознаки протиправної бездіяльності, що виявилися у невжитті визначених законом заходів, спрямованих на усунення порушень містобудівного законодавства.

Частково задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не наведено належних аргументів у підтвердження порушення відповідачем його прав внаслідок реєстрації оскаржуваного повідомлення та декларації, проте в діях Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради наявні ознаки протиправної бездіяльності, що виявилися у невжитті визначених законом заходів спрямованих на проведення відповідної перевірки.

Судова колегія такий висновок суду першої інстанції вважає правильним, з огляду на наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Відповідно до п.п. 17, 18, 20 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно із п.п. 21, 22 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Разом з цим, за правилами п.п. 12, 14 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

В свою чергу, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за обов'язковою участю суб'єкта містобудування або його представника, які будують або збудували об'єкт будівництва.

При цьому участь суб'єкта містобудування зумовлюється необхідністю подання органу контролю всіх необхідних документів, в тому числі надання пояснень, що стосуються предмета перевірки та підтверджують правомірність здійснення дій у сфері будування.

Як вбачається з матеріалів справи, з метою проведення позапланової перевірки, фахівцями Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради двічі здійснювався вихід за вищевказаною адресою об'єкта будівництва, за результатами яких складено лише акт не допуску посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва, який в подальшому переданий до органу поліції.

Враховуючи, що Управлінню був відомий власник вказаного об'єкту будівництва, який, як вбачається з матеріалів справи, без поважних причин ухилявся від проведення позапланової перевірки, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що Управління мало усі визначені законом підстави для притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за не допуск посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва (ч.2 ст. 188-42 КУпАП), а в разі наявності підстав, для складення відповідного припису.

Що стосується доводів апелянта про безпідставне прийняття судом першої інстанції змін (уточнень) до позовної заяви, які, по суті, змінили предмет позову та, відповідно, предметну підсудність, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст. 51 КАС України крім прав та обов'язків, визначених у статті 49 цього Кодексу, позивач має право в будь-який час до закінчення судового розгляду збільшити або зменшити розмір позовних вимог або відмовитися від адміністративного позову. Позивач має право відмовитися від адміністративного позову у суді апеляційної чи касаційної інстанції до закінчення відповідно апеляційного чи касаційного розгляду. Позивач має право до початку судового розгляду справи по суті змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Водночас, відповідно до ч.1 ст. 150 КАС України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених цим Кодексом, а також у разі неможливості розгляду справи у зв'язку з необхідністю заміни судді (в результаті задоволення заяви про відвід чи з інших причин) або залучення до участі у справі інших осіб.

Частиною 5 цієї статті передбачено, що якщо розгляд справи було відкладено, новий її розгляд починається спочатку. Якщо сторони не наполягають на повторенні наданих раніше пояснень осіб, які беруть участь у справі, якщо склад суду не змінився і до участі в справі не було залучено третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, суд продовжує провадження у справі зі стадії, на якій розгляд справи було відкладено.

Як вбачається з матеріалів справи, судове засідання, призначене на 10.03.2017 року, було відкладено на 14.03.2017 року, тобто розгляд справи по суті розпочато судом не було, отже, суд першої інстанції при прийнятті змін та уточнень до позовної заяви порушень норм процесуального права не допустив.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції належним чином з'ясовані всі обставини справи, їм надано правильну юридичну оцінку, порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б призвести до зміни чи скасування рішення суду не встановлено.

Оскільки постанова суду першої інстанції викладена достатньо повно, висновки обґрунтовані з посиланням на конкретні норми Законів України та відповідають чинному законодавству, а доводи апеляційної скарги цих висновків суду не спростовують, підстави для скасування постанови суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги - відсутні.

Керуючись ст.ст.195, 197, п.1 ч.1 ст. 198, ст.200, п.1 ч.1 ст.205, ст.ст. 206, 254 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради - залишити без задоволення.

Постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили через 5 днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі, однак може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 20 днів після набрання законної сили безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Суддя-доповідач: І.П. Косцова

Судді: О.В. Лук'янчук

К.В. Кравченко