Справа № 806/2703/16
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2017-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 вересня 2017 року Житомир Справа № 806/2703/16

Категорія 6.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Капинос О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, третя особа - ОСОБА_1 про визнання дій неправомірними та скасування рішення від 18.11.2016 р. №70/16-а,

в с т а н о в и в:

Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради звернувся до суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, третя особа - ОСОБА_1 визнання дій неправомірними та скасування рішення від 18.11.2016 р. №70/16-а.

В судове засідання представник позивач повторно не з'явився, не повідомив суд про причини неприбуття. Про дату, час і місце судового розгляду позивач був повідомлений належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням про отримання повістки.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, повідомлений про розгляд спарви належним чином. У матеріалах спарви міститься його заява від 04.09.2017 про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Третя особа в судове засідання не з"явилася, повідомлена про розгляд справи у порядку письмового провадження.

У відповідності до приписів ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовну заяву Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради слід залишити без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно ч. 1 ст.122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В розумінні п. 11 ч.1 ст. 3 КАС України розумний строк - це найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Разом з тим, ч.5 ст.181 КАСУ визначено, що адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби вирішується протягом десяти днів після відкриття провадження у справі.

Частинами 1,2 ст.8 КАСУ визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. При цьому, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Зокрема, Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами 1,2 ст.49 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Недобросовісним користуванням процесуальними правами вважається, зокрема, нез'явлення представників учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин неявки.

Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Одночасно, відповідно до п.4 ч.1 ст.155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Системний аналіз вказаних правових норм дає підстави для висновку, що обов"язком позивача є повідомлення суду про неможливості його явки в судове засідання та про причини такого неприбуття. Якщо позивач не повідомив про причини неприбуття або суд визнав їх неповажними, недоведеними, позовну заяву може бути залишено без розгляду, якщо від позивача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 15.02.2017 провадження у справі було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі №806/228/17.

Оскільки обставини для зупинення провадження у справі відпали, листом та судовою повісткою сторони було викликано в судове засідання на 10:30 18.07.2017 для вирішення питання про поновлення провадження у справі та для продовження розгляду справи.

Позивач був повідомлений про розгляд справи належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

18.07.2017 сторони в судове засідання не з"явилися. Розгляд справи було відкладено на 04.09.2017 та питання про поновлення провадження у справі не вирішувалося.

В судове засідання 04.09.2017 позивач не з"явився, повідомлений про розгляд справи належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. (а.с.68)

При цьому, жодних клопотань про відкладення розгляду справи та заяв про розгляд справи без участі позивача до суду не надходило.

Відповідач до суду прибув, подав заяву про розгляд справи у порядку письмового провадження. Ухвалою суду від 04.09.2017 провадження у справі було поновлено.

Розгляд справи було відкладено на 18.09.2017 на 15:00 у зв"язку з неявкою представника позивача та третьої особи.

В судове засідання 18.09.2017 позивач повторно не з"явився, повідомлений про розгляд справи належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, про причини неявки суд не повідомив.

Клопотань про відкладення розгляду справи та заяв про розгляд справи без участі позивача до суду не надходило.

Отже, матеріалами справи підтверджено, що в судові засідання, призначені на 04.09.2017 та 18.09.2017 позивач не прибув без поважних причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Згідно ч.3 ст. 128 КАС України у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позовна заява Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради підлягає залишенню без розгляду.

Разом з тим, суд вважає за необхідне роз"яснити, що відповідно до ч.3 ст. 155 КАС України особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку. Тобто, дане судове рішення не позбавляє позивача гарантованого ст.6 Європейської Конвенції з прав людини доступу до правосуддя.

Керуючись ч.3 ст. 128, 155, 160, 165 КАС України,

у х в а л и в:

Позовну заяву Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської радипідлягає залишенню без розгляду залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий суддя О.В. Капинос