Справа № 825/1222/17
Суддя: Житняк Л.О.
Дата ухвалення: 2017-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2017 року Чернігів Справа № 825/1222/17

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючої судді Житняк Л.О.

суддів Бородавкіної С.В., Скалозуба Ю.О.,

за участі секретаря Стасюк Т.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідачів ОСОБА_2,

представник третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Репеха Тараса Анатолійовича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - ОСОБА_6 про визнання протиправними та скасування приписів і постанови,

В С Т А Н О В И В:

10.08.2017 ОСОБА_4 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Репеха Тараса Анатолійовича (далі - Головний інспектор Репех Т.А., Управління), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - ДАБІ), третя особа - ОСОБА_6 (далі - ОСОБА_6) в якому просить визнати протиправними та скасувати приписи від 18.07.2017 № 35 та № 36, а також постанову № 28 по справі про адміністративне правопорушення від 28.07.2017 прийняті головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Репехом Тарасом Анатолійовичем.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним. Органами місцевого самоврядування питання щодо законності здійснення позивачем прибудови до багатоквартирного житлового будинку було розглянуте та прийнято відповідне рішення, яким рекомендовано позивачу припинити будівельні роботи лоджії та звернутися до районного відділу архітектури щодо розробки проектної документації. На виконання зазначених приписів і рекомендацій позивачем припинено здійснення будь-яких робіт на вказаному об'єкті для вирішення питання щодо необхідності отримання відповідної документації та дозволів. Проте, ОСОБА_6 вказане рішення не влаштувало, що стало наслідком звернення останньої до суду з вимогами про визнання прибудови самочинною та проведення демонтажу. На стадії апеляційного провадження судової справи за позовом ОСОБА_6 щодо незаконного будівництва та знесення, вона звернулась із заявою до Управління, внаслідок чого посадовою особою Управлінням здійснено виїзд на об'єкт будівництва. Надавши до Управління свої пояснення, позивач зазначив також щодо наявності судового провадження та вказав, що предметом судового дослідження є, в тому числі, законність та порядок проведення переобладнання (реконструкції) на спірному об'єкті та з огляду на невідповідність рішення суду фактичним обставинам справи, та як наслідок незаконність демонтажу та стягнення, оскаржив рішення до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, подавши також клопотання про зупинення виконання рішення суду на час касаційного провадження. Вказане клопотання було задоволено.

Позивач також вказує, що заявлений ОСОБА_6 факт щодо реконструкції будівництва розглядався також в позасудовому порядку, зокрема, Добрянською селищною радою, за приписом якої будівництво припинено ще рік до цього. Таким чином, на думку позивача, позаплановою перевіркою, яка проведена відповідачем з приводу реконструкції, в черговий раз розглянуто питання, яке до цього вже було розглянуте та крім іншого, із значним запізненням встановлених законодавством строків. При цьому, черговий розгляд факту реконструкції свідчить про порушення приписів ст.61 Конституції України, згідно якої ніхто не може бути притягнутий двічі до юридичної відповідальності одного виду за одне і те саме правопорушення. Враховуючи наведене, позивач вважає, що приписи відповідача щодо зупинення виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва та щодо приведення об'єкта будівництва до попереднього стану не можуть бути ним виконані, оскільки за приписом Добрянської селищної ради будівельні роботи вже зупинені, а Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ своєю ухвалою зупинив рішення щодо знесення об'єкту спірного будівництва, тобто лоджії. Крім того, в приписі не зазначений який саме попередній стан мається на увазі та яким шляхом це має здійснюватися, оскільки об'єкт має декілька самочинних прибудов інших мешканців.

Окремо позивач зауважує, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушеннями вимог ст.256 КУпАП. Покладені в основу оскаржуваної постанови № 28 факти і обставини взагалі не досліджені відповідачем, що стало наслідком прийняття рішення, яке суперечить фактам та приписам законодавства.

Внаслідок викладеного, позивач вважає прийняті відповідачем приписи від 18.07.2017 № 35 та № 36, а також постанову № 28 по справі про адміністративне правопорушення від 28.07.2017 протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, та просив їх задовольнити.

Представник відповідачів позов не визнав, надавши свої письмові заперечення та вказав, що оскаржувані рішення прийняті Головним інспектором Репехом Т.А. у відповідності до норм чинного законодавства і скасуванню не підлягають, оскільки обставини на які посилається позивач жодним чином не спростовують фактів, встановлених перевіркою.

Представник третьої особи в судовому засіданні позов не визнав та проти задоволення позовних вимог заперечив.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

В травні 2016 року громадянка ОСОБА_6 звернулася із заявою до Добрянської селищної ради з проханням щодо вирішення питання стосовно законності добудови балкону (лоджії) на другому поверсі її сусідом ОСОБА_4 За результатами розгляду даного звернення та обстеження багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1, Добрянською селищною радою складено Акт, згідно якого позивачу рекомендовано припинити будівельні роботи лоджії та звернутися до районного відділу архітектури з питанням щодо розробки проекту документації на будівництво (реконструкцію) об'єкту (а.с.94).

На виконання зазначених приписів і рекомендацій, позивачем було припинено здійснення будь-яких робіт на вказаному об'єкті для вирішення питання щодо необхідності отримання відповідної документації.

Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області (Управління), листом від 29.09.2016 № 40-1025-1.20/4-6/1931-16 повідомило позивача, що на розгляді в Управлінні знаходиться звернення гр.ОСОБА_6 стосовно законності виконання позивачем будівельних робіт з будівництва прибудови до багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 (а.с.9).

Згідно даного листа, посадовою особою Управління було здійснено виїзд на об'єкт будівництва, та у зв'язку з відсутністю позивача за вказаною адресою перевірку не проведено. Одночасно запропоновано позивачу прибути до Управління та представити правовстановлюючі документи на будівництво зазначеного об'єкту та вказано, що у разі неявки, Управлінням буде направлене звернення до правоохоронних органів у сприянні в прибутті позивача до Управління.

13.10.2016 у відповідь на даний лист Управління, позивачем були надані письмові пояснення, зокрема в яких позивач вказав на наявність судового провадження, предметом судового розгляду в якому, є, в тому числі, законність та порядок проведення переобладнання (реконструкції) на спірному об'єкті (а.с.11-12).

Судовим експертом ОСОБА_8 в межах розгляду справи в Апеляційному суді Чернігівської області проведено будівельно-технічне дослідження, за результатами якого складено висновок від 25.08.2016 № ЧК-371 (а.с.69-75). Згідно вказаного висновку, встановлення позивачем на рівні другого поверху поряд з кімнатою власної квартири металевого каркасу між двома зовнішніми стінами здійснено без втручання в несучі елементи житлового будинку по АДРЕСА_1, між несучими стінами та без порушення цілісності конструктивних елементів.

Рішенням виконавчого комітету Добрянської селищної ради від 31.10.2016 № 60 позивачу все ж таки було надано дозвіл на розробку проектної документації щодо прибудови лоджії та висновком Відділу містобудування та архітектури Ріпкинської районної державної адміністрації від 07.11.2016 № 27 погоджено проект реконструкції квартири з улаштуванням двох лоджій по АДРЕСА_1 (а.с.54).

В подальшому позивачем подано до Управління декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва "Реконструкція власної квартири з улаштуванням 2-х лоджій", яку за результатами перевірки повноти даних, зазначених у декларації, повернуто Управлінням позивачу.

При цьому, Добрянською селищною радою проведено обстеження реконструкції квартири з улаштуванням лоджії по АДРЕСА_1 про що складено Акт від 26.01.2017 згідно якого, суттєвих порушень санітарних норм будівництва (реконструкції) лоджії власником квартири по АДРЕСА_1 не виявлено та зазначено, що будівництво (реконструкція) лоджії призупинена до отримання вироку суду. Одночасно, рекомендовано позивачу та громадянці ОСОБА_6 вирішити спірне питання мирним шляхом (а.с.95).

При цьому, судом встановлено, що позивачем було оскаржено судове рішення щодо визнання прибудови самочинною та проведення демонтажу за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ та подано клопотання про зупинення виконання рішення суду на час касаційного провадження, яке судом задоволено (а.с.51).

11.07.2017 ОСОБА_6 звернулася до Управління із заявою (а.с.30), за результатами розгляду якої посадовою особою Управління 18.07.2017 проведено позапланову перевірку на об'єкті будівництва по АДРЕСА_1 у смт. Добрянка Ріпкинського району Чернігівської області, в ході якої було встановлено, що позивачем виконані будівельні роботи з реконструкції АДРЕСА_1 шляхом прибудови лоджії, без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт.

За результатами перевірки відносно позивача складено Акт від 18.07.2017 № 181 (а.с.34-38), винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 18.07.2017 № 35 та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.07.2017 № 36, а також складено протокол про адміністративне правопорушення від 18.07.2017 на підставі якого, 28.07.2017 винесено постанову № 28 по справі про адміністративне правопорушення на накладено на позивача стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500,00 грн.

Вважаючи приписи від 18.07.2017 № 35 та № 36, а також постанову № 28 по справі про адміністративне правопорушення від 28.07.2017, що прийняті головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Репехом Тарасом Анатолійовичем протиправними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд зважає на наступне.

Спірні правовідносини регулюються Законом України від 17.02.2011 № 3038 "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038), Законом України від 14.10.1994 № 208 "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533 (далі - Порядок № 533).

Відповідно до ст.41 Закону України № 3038 "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (ч.3 ст.6 Закону № 3038).

Управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації (п.6 ст.7 Закону № 3038).

Положенням "Про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України" (далі - Положення), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до п.7 Положення, Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи, одним із яких є Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (Порядок № 533).

У відповідності до п.п.1-3 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва. Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Так, відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

За змістом ч.4 ст.41 Закону України № 3038 "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) виключено; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (п.7 Порядку № 553).

Як встановлено судом, перевірка позивача була проведена на підставі звернення громадянки ОСОБА_6, а отже, на підставі аналізу наведених правових норм, у суду є всі підстави вважати, що перевірка проведена у відповідності до наданих Управлінню повноважень та з підстав прямо передбачених чинним законодавством.

Так, п.9 Порядку № 553 передбачено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки (п.11 Порядку № 553).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п.16, п.18 Порядку №553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.17, п.19, п.20 Порядку №553).

Відповідно до п.21 Порядку №553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як встановлено вище, за результатами перевірки позивача складено Акт від 18.07.2017 № 181, винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 18.07.2017 № 35 та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.07.2017 № 36, а також складено протокол про адміністративне правопорушення від 18.07.2017.

Перевіркою було встановлено, що позивачем були виконані будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 шляхом прибудови лоджії без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт чим порушено п.1 ч.1 ст.34 Закону № 3038.

Так, п.1 ч.1 ст.34 Закону № 3038 встановлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. При цьому, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до І-ІІІ категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт (ст.36 Закону № 3038).

Як було встановлено судом, за результатами перевірки повноти даних, зазначених у декларації про початок виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва "Реконструкція власної квартири № 4 з улаштуванням 2-х лоджій", вказану декларацію було повернуто позивачу, а отже суд погоджується з висновком відповідача щодо порушенням позивачем положень Закону № 3038, оскільки матеріалами справи підтверджується неподання позивачем повідомлення про початок виконання будівельних робіт з реконструкції, шляхом прибудови лоджії та відсутність реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Крім того факт проведення таких робіт не заперечується самим позивачем.

З наведеного слідує, що відповідач діяв в межах наданих йому повноважень та у відповідності до норм чинного законодавства вказавши позивачу на порушення п.1ч.1 ст.34 Закону № 3038.

Крім цього, суд зазначає, що вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України. Так, ч.5 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що особа за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні несе відповідальність у вигляді накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При цьому, судом враховано, що відповідачем застосовано мінімальний розмір штрафу, а отже в частині визначення фінансових санкцій, рішення прийнято обґрунтовано та з урахуванням фінансового стану позивача.

Посилання позивача на порушення строків накладення адміністративного стягнення на нього (ст.38 Кодексу України про адміністративні правопорушення), судом до уваги не приймається, оскільки виявлення факту порушення Добрянською селищною радою, який зафіксований у Акті від 23.05.2016 (а.с.94) та зазначення у своїх письмових поясненнях, наданих 13.10.2016 на адресу Управління цієї обставини та наявності судового спору між позивачем та ОСОБА_6, не пов'язані зі здійсненням відповідачем покладених на нього владних управлінських функцій. Тобто, ані Акт Добрянської селищної ради, ані наявність судового спору, в якому Управління взагалі не виступає стороною, не могли бути підставою винесення постанови про адміністративне правопорушення та встановлювати факти порушень суб'єктами містобудування положень чинного законодавства.

В даному випадку, підставою для винесення постанови про адміністративне правопорушення від 28.07.2017 є протокол про адміністративне правопорушення від 18.07.2017, яким саме і засвідчено факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення під час виконання відповідачем покладених на нього функцій та обов'язків у сфері архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Посилання позивача на те, що вжиття відносно нього заходів адміністративного впливу за вчинене адміністративне правопорушення є повторним притягненням останнього до відповідальності, суд вважає необґрунтованими та до уваги також не приймає, оскільки жодного заходу реагування Добрянською селищною радою відносно нього не вживалось, а санкцій адміністративного впливу за вчинене правопорушення раніше не застосовувалось.

Крім того, вимоги Добрянської селищної ради щодо зупинення виконання проведення будівельних робіт з реконструкції не можуть вважатися тотожними з вимогами Управління, оскільки не є обов'язковими до виконання та містять рекомендаційний характер, а дослідження об'єкту будівництва в межах розгляду судової справи за позовом ОСОБА_6 не впливають на виконання Управління своїх функцій та обов'язків.

При цьому, не зазначення у протоколі часу вчинення адміністративного правопорушення, що на думку позивача є порушенням вимог ст.256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не може вважатися беззаперечною підставою для скасування постанови про адміністративне правопорушення, оскільки судом повинна надаватись правова оцінка правомірності дій позивача, а обмеження формальними ознаками для визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, а саме встановленням недоліків при його виготовленні, призводить до порушення норм процесуального законодавства.

Так, відповідно до вимог Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення", рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а при їх відсутності - на підставі закону, що регулює подібні відносини, або виходячи із загальних засад і змісту законодавства України. Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Таким чином, допущені при оформленні протоколу недоліки, у вигляді незазначення часу вчинення адміністративного правопорушення, жодним чином не можуть спростувати факт виявленого правопорушення, зафіксованого в період з 11:30 до 13:00 в Акті від 18.07.2017 № 181, і не можуть бути підставою для не притягнення порушника до відповідальності, передбаченої чинним законодавством.

З урахуванням викладеного, на підставі наданих доказів в їх сукупності, згідно ч.1 ст.71 та ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_4 є необґрунтованими. Таким чином у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_4 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Репеха Тараса Анатолійовича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, , третя особа - ОСОБА_6, належить відмовити повністю.

Керуючись ст.ст. 158-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Постанова суду набирає законної сили в порядку статей 167,186 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання її копії. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Головуючий суддя Л.О. Житняк

Судді С.В. Бородавкіна

Ю.О. Скалозуб