Справа № 806/2081/17
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2017-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 вересня 2017 року Житомир Справа № 806/2081/17

Категорія 11.5

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Токаревої М.С.

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання бездіяльність протиправною, скасування повідомлення, -

в с т а н о в и в :

У липні 2017 ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України у якому просив:

- визнати неправомірними бездіяльність (дії) частині не відкриття виконавчого провадження за постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2017 року по адміністративній справі № 806/2885/16;

- скасувати повідомлення державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України ОСОБА_2 про повернення виконавчого документа від 25.05.2017 по адміністративній справі № 806/2885/16 від 07 лютого 2017 року.

Позивачем було також заявлено клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду. Клопотання обгрунтовано тим, що у справі №806/1631/17 оскаржувалась постанова про повернення виконавчого документа від 25.05.2017 по адміністративній справі № 806/2885/16 від 07.02.2017 та прийнято рішення з іншим предметом та підставами позову.

Позивач надіслав на адресу суду заяву у якій просив справу розглядати за його відсутності та відсутності його представника.

Представник відповідача до суду не прибув щодо причин неявки суд не повідомляв.

Надаючи оцінку клопотанню суд виходить з наступного.

За нормами ст. 181 КАС України визначено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, яку може бути подано до суду:

у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Згідно зі статтею 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Додатково суд звертає увагу при вирішенні процесуального питання щодо дотримання строків звернення до суду і на практику Європейського суду з прав людини. У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У Справі "Пономарьов проти України", Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 (справа "Мельник проти України") погодився з тим, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. А також указав, що зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Відповідно до частини 1 статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Суд вважає за необхідне вказати, що обрання позивачем іншого способу захисту свого порушеного права, відмінного від того, який обрано при зверненні до суду з даним позовом, не може бути поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Крім того, інший предмет та підстави позову не можуть стосуватися перебігу строку звернення до суду.

Позивачем не надано доказів, які були об'єктивно непереборними, на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду.

На думку суду наведені позивачем обставини не можуть вважатися поважною причиною пропуску строків звернення до суду, оскільки не доведено обєктивної неможливості звернення з даним позовом в строки передбачені ст.99 КАС України.

За таких обставин, суд не знаходить підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, а тому вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 99, 100, 157, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий суддя М.С. Токарева