Справа № 802/1157/17-а
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2017-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

08 вересня 2017 р. Справа № 802/1157/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Чернюк Алли Юріївни,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Департаменту захисту економіки Національної поліції України

про: визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1.) до Департаменту захисту економіки Національної поліції України (далі - відповідач, УЗЕ у Вінницькій області) про визнання протиправним та скасування рішення.

Позовні вимоги мотивовані тим, що за результатами проведеного службового розслідування наказом начальника Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 08.06.2017 року №571 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого в ОВС УЗЕ у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1." накладено дисциплінарне стягнення - догана. Однак, ОСОБА_1 вважає даний наказ протиправним, оскільки прийнятий він з неповним з'ясуванням всіх обставин, а також без обгрунтування виду накладеного дисциплінарного стягнення, а відтак просить скасувати наказ Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 08.06.2017 року №571 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого в ОВС УЗЕ у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1."

Позивач у судове засідання не з'явився, при цьому на адресу суду за вх. №19121/17 від 07.09.17 року про розгляд справи за його відсутності, окремо зазначивши, що заявлений адміністративний позов підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, однак, як вбачається з письмових заперечень, відповідач просить відмовити у задоволенні адміністративного позову, так як, позивачем складено передчасний та необ'єктивний висновок, що в свою чергу призвело до не вжиття заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах своєї компетенції відповідно до вимог чинного законодавства та провести розгляд справи за його відсутності.

Згідно з ч. 4 ст. 128 КАС України у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене, суд вважає можливим розглянути дану справу у письмовому провадженні на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, оцінивши інші докази, які є у справі, суд приходить до переконання, що заявлений адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працює на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу протидії хабарництву та організованим формам злочинності у сфері економіки управління захисту економіки у Вінницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

07 квітня 2017 року за вх. № 498 з Вінницької облдержадміністрації до УЗЕ у Вінницькій області надійшла копія заяви голови Жмеринського міського осередку політичної партії "Українські соціал-демократи" ОСОБА_6. №17/03/2017 від 17.03.2017 "про вчинення корупційних дій посадовими особами департаменту ДАБІ у Вінницькій області" з додатками.

Дане звернення аргументоване тим, що були надані неправдиві відомості у листі-відповіді департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області за №1002-16-324 від 10.03.2017 року щодо ремонту доріг Леляцькою сільською радою Жмеринського району.

Як вбачається з вищезазначеного листа-відповіді, департамент ДАБІ у Вінницькій області повідомив, що проектна документація щодо ремонту доріг Леляцькою сільською радою не замовлялась, а також те, що роботи щодо капітального ремонту доріг на дату перевірки не розпочато.

В свою чергу керівництвом УЗЕ у Вінницькій області розгляд вказаного звернення та заяви було доручено начальникові відділу майору поліції Жмурку В.Л., який безпосереднім виконавцем визначив старшого оперуповноваженого в ОВС УЗЕ у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1

Так, в ході розгляду заяви ОСОБА_6, позивачем опитано Леляцького сільського голову ОСОБА_4, який надав інформацію, що капітальні ремонти не виконувались, а також надав копії документів щодо підстав виконання саме поточних ремонтів доріг на території сільської ради.

Тому, позивач витребував у Департаменту ДАБІ у Вінницькій області копії документів, що стали підставою для надання листа-відповіді від 10.03.2017 року №1002-16-324.

Отримавши відповідні документи, проведеною перевіркою було встановлено, що у 2016 році виконувались лише поточні ремонти автомобільних доріг на території Леляцької сільської ради Жмеринського району та фінансувалось їх утримання. Вказаною перевіркою також встановлено, що жодних капітальних ремонтів на автодорогах на території Леляцької сільської ради в 2016 році не проводилось.

Також, встановлено, що оплата за виконаний поточний ремонт на автодорозі Браїлів-Мала Жмеринка (дільниця Леляцької сільської ради) районного значення, яка не перебуває на балансі сільської ради, здійснювалась на умовах співфінансування з ДП "Жмеринський райавтодор" ДП "Вінницький облавтодор" на підставі договорів.

Відтак, за результатами розгляду заяви ОСОБА_6., останньому було надіслано відповідь від 04.05.2017 року №2186/39/101/03-2017, якою повідомлено, що подію та склад кримінального чи адміністративного правопорушення в діях начальника департаменту Державної архітектурної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_5 та та Леляцького сільського голови ОСОБА_4 не встановлено.

Проте, ОСОБА_6. написав скаргу на відповідь від 04.05.2017 року №2186/39/101/03-2017 за №13/05/2017 від 13.05.2017 року про неналежний розгляд працівниками УЗЕ у Вінницькій області щодо можливих неправомірних дій Леляцького сільського голови ОСОБА_4 до Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Так, під час вивчення матеріалів перевірки, відповідачем встановлено, що вказане звернення ОСОБА_6. відповідно до вимог пп. 1 п.2 доручення Національної поліції України від 26.11.2015 року №456/01/25-2015 "Про порядок взаємодії територіальних органів поліції, у тому числі їх структурних (відокремлених) підрозділів з міжрегіональними територіальними органами Національної поліції" не було надіслано до відповідного органу поліції для подальшої реєстрації в ЖЄО відповідно до вимог інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 року №1377.

Відтак, відповідач дійшов висновку, що зібрані під час службового розслідування матеріали дають підстави для висновку, що основною причиною допущених ОСОБА_1 під час розгляду звернення ОСОБА_6. недоліків є його особиста безвідповідальність та неналежне ставлення до виконання своїх службових обов'язків.

Тому, на підставі проведеного службового розслідування наказом начальника Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 08.06.2017 року №571 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого в ОВС УЗЕ у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1." накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Надаючи оцінку законності наказу начальника Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 08.06.2017 року №571 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого в ОВС УЗЕ у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1.", суд керується виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правовідносини, які складаються у сфері розгляду звернень суб'єктів стосовно отримання інформації, врегульовані Конституцією України, Законами України "Про звернення громадян", "Про інформацію" та відповідними спеціальними законами.

Статтею 40 Конституції України передбачено, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов'язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Частиною 4 статті 3 Закону України "Про звернення громадян" визначено, що скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об'єднань громадян, посадових осіб.

Статтею 16 Закону України "Про звернення громадян" передбачено, що скарга на дії чи рішення органу державної влади, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, об'єднання громадян, засобів масової інформації, посадової особи подається у порядку підлеглості вищому органу або посадовій особі, що не позбавляє громадянина права звернутися до суду відповідно до чинного законодавства, а в разі відсутності такого органу або незгоди громадянина з прийнятим за скаргою рішенням - безпосередньо до суду.

Як встановлено судом та не заперечується відповідачем, ОСОБА_6. звернувся до обласної державної адміністрації щодо нецільового використання коштів Леляцьким сільським головою ОСОБА_4 та вчинення правопорушень посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області, що в свою чергу було перенаправлено на управління захисту економіки у Вінницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

В свою чергу, керівництвом УЗЕ у Вінницькій області розгляд вказаного звернення та заяви було доручено начальникові відділу майору поліції Жмурку В.Л., який безпосереднім виконавцем визначив старшого оперуповноваженого в ОВС УЗЕ у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1, котрий розглянув звернення громадянина відповідно до ЗУ "Про звернення громадян".

Так, суд зазначає, що відповідно до висновку службового розслідування за скаргою ОСОБА_6. від 08 червня 2017 року, затвердженого Заступником Голови Національної поліції України - начальником Департаменту захисту економіки генерал поліції третього рангу І.М. Купранець, яким прийнято рішення про те, що службове розслідування за скаргою голови Жмеринського міського осередку політичної партії "Українські соціал-демократи" ОСОБА_6. від 13.05.2017 №13/05/2017 вважати закінченим.

Також, у п.2 зазначено, що викладені у скарзі голови Жмеринського міського осередку політичної партії "Українські соціал-демократи" ОСОБА_6. знайшли своє часткове підтвердження, проте, суд, не може погодитись з даним пунктом, оскільки, чіткого відображення, що саме знайшло своє підтвердження, відповідач в даному висновку не зазначив, а відтак суд ставить під сумнів дане твердження.

Згідно п.3 вищезазначеного висновку, чітко зазначено, а саме, вказати заступникові начальника УЗЕ у Вінницькій області ДЗЕ Національної поліції України підполковнику поліції Морозу О.П. на забезпечення належного контролю за особливим складом при розгляді звернень громадян.

Так, суд зазначає, що відповідь заявнику була надана 04.05.2017 року згідно проекту, котрий підготував ОСОБА_1 Однак, відповідь заявнику була підготовлена та підписана 28.04.2017 року, після чого погоджена з начальником відділу та затверджена виконуючим обов'язки начальником УЗЕ у Вінницькій області.

Проте, з 03 травня 2017 року ОСОБА_1 перебував у відпустці тривалістю 10 днів з урахуванням святкового дня - 9 травня. Відтак в день надання відповіді заявнику позивач перебував у відпустці, про що не було враховано комісією Департаменту захисту економіки Національної поліції України при проведенні службового розслідування.

Також, ОСОБА_1 впродовж розгляду звернення не отримував зауважень від керівництва щодо строків розгляду звернення відповідно до ст. 20 ЗУ "Про звернення громадян", підготовки проекту висновку відповідно до п. 4.3 Положення та підготовки проекту відповіді заявнику.

Більше того, суд звертає увагу що у мотивувальній частині наказу зазначено, що під час вивчення матеріалів перевірки встановлено, що звернення голови Жмеринського міського осередку політичної партії "Українські соціал-демократи" ОСОБА_6. №17/03/2017 від 17.03.2017 року відповідно до вимог підпункту I пункту 2 доручення Національної поліції України від 26.11.2015 року №456/01/25-2015 "Про порядок взаємодії територіальних органів поліції, у тому числі структурних (відокремлених) підрозділів з міжрегіональними територіальними органами Національної поліції" не було надіслано до відповідного органу поліції для подальшої реєстрації в ЖЄО відповідно до вимог Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 року №1377.

Проте, в даному випадку, ОСОБА_6. звернувся до Вінницької облдержадміністрації, що була перенаправлена до УЗЕ у Вінницькій області, тобто ОСОБА_6. звертався не до органу досудового розслідування, а також відсутні посилання на вчинення певного злочину, а відтак, суд не може погодитися з вищезаначеним висновком.

Так, відповідачем не спростовується той факт, що позивачем не встановлено ознак кримінального правопорушення та не виявлено адміністративного правопорушення.

Тому, на переконання суду, ОСОБА_6. звернувся з встановленням додаткових обставин та отриманням додаткової інформації, вважаючи відповідь департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області не повною, а не з заявою про вчинені кримінальні правопорушення, що в свою чергу є різним за своїм характером та змістом.

Відповідно до положень ст. 8 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Невід'ємною, органічною складовою принципу верховенства права є принцип правової визначеності. Формально складова принципу правової визначеності, як базового елемента загальної системи правових принципів демократичної держави, розкрита в частині другій статті 19 Конституції України, якою встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З цього принципу випливає вимога, щоб юридичні рішення, зокрема органів державної влади, їх посадових осіб, приймались у відповідності із правовими нормами, тобто сутність цього принципу полягає в забезпеченні максимальної передбачуваності правових дій органів влади та їх посадових осіб.

Застосовуючи принцип правової визначеності, Європейський Суд з прав людини в рішенні від 23 вересня 1998 р. у справі «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» наголошує, що Конвенція з прав людини вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба з належною порадою, передбачити певною мірою за певних обставин наслідки, які може спричинити певна дія.

Кожна особа, має право знати про умови її працевлаштування, проходження служби та умови про її звільнення.

Як передбачає ч.2 ст.8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Обов'язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визнана джерелом права.

Принцип обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень має на увазі, що рішення повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

В Рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Проте з матеріалів даної справи, не є можливим конкретно встановити, яким саме критеріям не відповідав позивач та, які обставини в сукупності призвели до прийняття оскаржуваного наказу.

Отже, на підставі встановлених судом фактичних обставин справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а згідно із ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. 1 ст. 71 КАС України), та згідно із ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб'єктів владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову ОСОБА_1

Враховуючи відсутність судових витрат у цій адміністративній справі, питання про їх розподіл судом не вирішується.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 08.06.2017 року №571 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого в ОВС УЗЕ у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1.".

Постанова набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Чернюк Алла Юріївна