Справа № 815/1918/16
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2017-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2017 р.м.ОдесаСправа № 815/1918/16

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Стеценко О. О.

12 вересня 2017 року Колегія суддів Одеського апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді Шеметенко Л.П.

судді Потапчука В.О.

судді Семенюка Г.В.

за участю секретаря - Алексєєвої Т.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на постанову Одеського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2017 року по справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницьктранс» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «Літус Маріс» про визнання неправомірним дій, скасування постанови про накладення штрафу,-

В С Т А Н О В И Л А :

В лютому 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Хмельницьктранс» звернулось до суду з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання неправомірними дії Департаменту ДАБІ в Одеській області при складанні акту перевірки та винесенні постанови; скасування постанови Департаменту ДАБІ в Одеській області в Одеській області №95 від 12 квітня 2016 року про накладення на ТОВ «Хмельницьктранс» штрафу у сумі 124 020 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Одеського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2017 року адміністративний позов ТОВ «Хмельницьктранс» задоволено частково.

Визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області №95 від 12 квітня 2016 року про накладення на ТОВ «Хмельницьктранс» штрафу у сумі 124 020 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області подав апеляційну скаргу, в якій ставиться питання про скасування судового рішення в зв'язку з тим, що воно постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права та прийняття нової постанови про відмову в задоволенні позову.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини справи.

06 квітня 2016 року, на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 від 22 березня 2016 року №М-585, наказу (розпорядження) ДАБІ України від 08 вересня 2015 року №976 та направлення для проведення позапланової перевірки від 04 квітня 2016 року №634, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2 було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Хмельницьктранс» на об'єкті будівництва: виконання будівельних робіт з улаштування набережної на пляжі вздовж Чорного моря в рекреаційній зоні, смт. Затока, м. Білгород-Дністровський, за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06 квітня 2016 року.

У наведеному акті перевірки зазначено, що під час виїзду встановлено, що на відстані приблизно 40 метрів від бази «Залів» власником ведуться будівельні роботи з улаштування стрічного фундаменту, проектна документація належним чином не погоджувалась, дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт не зареєстровано, у зв'язку із чим власником бази відпочинку «Залів» ТОВ «Хмельницьктранс» порушено ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності».

Також, за результатами проведеної перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2Ю складено протокол про порушення у сфері містобудівельної діяльності від 06 квітня 2016 року та винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема, будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 06 квітня 2016 року.

Наведені акт перевірки, протокол та припис від 06 квітня 2016 року направлені на адресу позивача супровідним листом від 06 квітня 2016 року №1015-05/1-5081 засобами поштового зв'язку 07 квітня 2016 року.

Також, вказаним листом від 06 квітня 2016 року №1015-05/1-5081 позивача повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 11 год. 00 хв. 12 квітня 2016 року.

12 квітня 2016 року, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівельної діяльності, а саме вказані акт перевірки, протокол та припис від 06 квітня 2016 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектуру та містобудування Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2 було винесено постанову №95, якою ТОВ «Хмельницьктранс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності» та накладено штраф у сумі 124 020 грн.

Задовольняючи частково адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувана постанова про накладення на позивача штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності є протиправною та підлягає скасуванню, оскільки відповідачем порушено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також відсутні будь-які докази, що підтверджують виконання позивачем будівельних робіт за перевіряємим місцем. Разом з цим, суд першої інстанції дійшов до висновку, щодо відсутності підстав для задоволення вимог позивача про визнання неправомірними дій Департаменту ДАБІ в Одеській області при складанні акту перевірки та винесенні постанови, оскільки позивачем не визначено, які саме дії він просить визнати протиправними та вчинення дій суб'єктом владних повноважень є способом реалізації наданої суб'єкту владних повноважень компетенції, тобто самі по собі дії не тягнуть за собою будь-яких правових наслідків для особи. Також, судом першої інстанції зазначено, що акт перевірки Департаменту ДАБІ в Одеській області не є рішенням (актом індивідуальної дії) в розумінні КАС України, він не є обов'язковим до виконання, сам по собі та дії по його складанню не тягнуть для позивача ніяких правових наслідків, у звязку з чим належним способом захисту прав позивача у спірному випадку є саме визнання протиправною та скасування постанови про накладення на позивача штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року та Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294.

Відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Положенням №294 встановлено, що основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме: внесення на розгляд Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань, що належать до сфери діяльності Держархбудінспекції; здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування у визначених законодавством випадках.

За приписами п.п.1 п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Колегія суддів зазначає, що вищенаведеним Порядком передбачено, зокрема, і належну процедуру проведення позапланових перевірок органами державного архітектурно-будівельного контролю з гарантуванням прав суб'єктів містобудування. Так, під час проведення перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (ч.4 п.7 Порядку); державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва (п.9 Порядку).

Відповідно до п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 від 22 березня 2016 року №М-585 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Хмельницьктранс» на об'єкті будівництва: виконання будівельних робіт з улаштування набережної на пляжі вздовж Чорного моря в рекреаційній зоні, смт. Затока, м. Білгород-Дністровський.

Пунктом 13 Порядку визначено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п.18 Порядку).

Пунктами 16, 18, 19 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.9 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244).

Згідно п.13 Порядку №244, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п.14 Порядку №244, під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком. До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Колегією суддів встановлено, що відповідачем не дотримано вищенаведених положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, оскільки перевірку дотриманням позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил було проведено за відсутністю особи, яка є посадовою особою позивача, що підтверджується відсутністю у акті перевірки відомостей про присутніх під час проведення перевірки (1 том а.с.12-), що в свою чергу призвело до позбавлення позивача можливості реалізувати надані законодавством права, передбачені п.13 Порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Колегія суддів зазначає, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області не надано жодних доказів дотримання встановленої Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року№553, зокрема, доказів проведення перевірки за участю субєкта містобудування.

Поряд з цим, оскаржувана постанова про накладення штрафу на позивача за правопорушення у сфері містобудівної діяльності була винесена посадовою особою відповідача за результатами розгляду акту, протоколу та припису, складених за результатами позапланової перевірки будівельних робіт з улаштування стрічного фундаменту з порушенням вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Окрім цього, відповідачем при винесенні постанови не дотримано положень Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06 квітня 1995 року, зокрема п.13 Порядку, де зазначено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. При цьому, суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п.17 цього Порядку №244 справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб, а відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Колегія суддів зазначає, що правова позиція по даному питанню висловлена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 16 лютого 2017 року в справі №К/800/25332/16.

Колегією суддів на підставі наявних в матеріалах справи доказів встановлено відсутність дотримання процедури Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06 квітня 1995 року, зокрема, в частині виконання обов'язків щодо ознайомлення позивача з протоколом, роз'яснення прав та обов'язків, надання права на підписання протоколу та можливості надати зауваження на цей протокол, не надано доказів завчасного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Хмельницьктранс» отримав повідомлення про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності разом із матеріалами позапланової перевірки лише 12 квітня 2016 року, тобто в день розгляду відповідної справи, що в свою чергу підтверджується відміткою про отримання (т.1 а.с.15).

Таким чином, враховуючи, що апелянтом не заперечується факт порушення процедури притягнення до відповідальності позивача, колегія суддів вважає, що контролюючий орган діяв не у спосіб, передбачений Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що було вірно встановлено судом першої інстанції.

При цьому, доводи апеляційної скарги, що порушення процедури здійснення перевірки та притягнення до відповідальності субєкта містобудування до відповідальності не є підставою для звільнення позивача від сплати відповідних штрафних санкцій, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки такі порушення призвели до позбавлення права позивача на реалізацію наданих законодавством права на подання зауважень та заперечень щодо виявлених порушень.

Також, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, на підставі яких винесено оскаржувану постанову, не містять конкретних обставин встановлення відповідачем, що саме за роботи виконуються за перевіряємим ним місцем саме позивачем.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що позовні вимоги в частині визнання протиправною та скасування постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області №95 від 12 квітня 2016 року про накладення на ТОВ «Хмельницьктранс» штрафу у сумі 124 020 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є обґрунтованими та таким, що підлягають задоволенню.

Інші доводи апеляційної скарги колегія суддів не приймає до уваги, оскільки вони повністю спростовуються матеріалами справи та обставинами, які повно та обєктивно були встановлені судом першої інстанції при вирішенні спору.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно застосовані норми матеріального та процесуального права, вірно встановлено фактичні обставини справи та дана правова оцінка, а наведені в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

За таких обставин підстав для скасування постанови суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст.195, 196, п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200, п. 1 ч. 1 ст. 205, ст. 206, 254 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - залишити без задоволення.

Постанову Одеського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2017 року - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Повний текст судового рішення виготовлено 14 вересня 2017 року.

Головуючий: Л.П. Шеметенко

Суддя: В.О. Потапчук

Суддя: Г.В. Семенюк