Справа № 654/1833/17
Суддя: Сіянко В. М.
Дата ухвалення: 2017-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 654/1833/17
Провадження №2-а/654/50/2017
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2017 року Голопристанський районний суд Херсонської області

в складі: головуючого - судді Сіянка В. М.

за участю секретаря - Ільєнко Л.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Гола Пристань Херсонської області в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Запорожець Вікторії Олександрівни, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державна архітектурно-будівельна інспекція у Херсонській області, про скасування припису та постанови,

В С Т А Н О В И В:

05.07.2017 року до Голопристанського районного суду Херсонської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_1 про скасування припису та постанови №1021-01-51/57 від 01.06.2017 року. Позов обґрунтований тим, що інспектором ОСОБА_1 складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів та правил, а також протокол про адміністративне правопорушення за ч.7 ст. 96 КУпАП. На підставі припису та протоколу інспектором 01.06.2017 року винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення, якою визнано позивачку винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 6800,00 грн. Позивачка вважає вказану постанову незаконною, оскільки під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не з'ясовано усі обставини, що мали значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 позовні вимоги підтримав з підстав, що зазначені у позові, на полягав на його задоволенні.

Відповідач - головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_1 в судовому засіданні позов не визнала, надала письмові заперечення, які зводяться до наступного. За результатами позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил виявлено, що на земельній ділянці, яка перебуває в оренді у позивача, збудовано будівлю без отримання дозвільних документів, чим порушено ч.1ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» про що складено відповідний акт від 11.05.2017р. Також було винесено припис про усунення порушення вимог законодавства та складено протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача за ч.7 ст.96 КУпАП. Представника позивача в усній формі повідомлено про час та місце розгляду протоколу про адмін правопорушення відносно ОСОБА_1, але 01.06.2017 ні позивач, ні його представник не з'явились на розгляд протоколу, тому було винесено постанову №1021-01-51/57, якою визнано винним позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 6800 грн. Під час винесення даної постанови дотримано вимоги законодавства, факти викладені позивачем не підтверджені жодними доказами, тому просила відмовити у задоволенні позову повністю.

Суд дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.ч.2, 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю утворена згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції» від 23.05.2011 № 549.

Згідно п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно п/п 2,3 п.11. Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: - складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; - видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно п.2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 02 жовтня 2013 р. № 735, справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

3) Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені інспекцій мають право керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, м. Києві та Севастополі.

Судом встановлено, що 11.05.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_1 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил за результатами позапланової перевірки дотримання вимог законодавства ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1. В той же день 11.05.2017 року головним інспектором ОСОБА_1 видано ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та надано строк до 15.11.2017 року.

Актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 11.05.2017 року було встановлено, що на земельній ділянці, яка перебуває в оренді ОСОБА_1, розташованій на території Великокардашинської сільської ради збудовано будівлю розміром 3*5 м без отримання дозвільних документів на виконання будівельних робіт, чим порушено ч.1 ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

11.05.2017 року головним інспектором ОСОБА_1 також складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.7 ст. 96 КУАП відносно ОСОБА_1

Постановою №1021-01-51/57 від 01.06.2017 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн.

Відповідно до частини 1 статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, об'єкти будівництва є самочинними у випадках наявності однієї із вказаних умов:

- збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

- збудовані або будуються без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

- збудовані або будуються без належно затвердженого проекту;

- збудовані або будуються з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За правилами пункту 2 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Відповідно до статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Відповідальність за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, визначена частиною сьомою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (в редакції, яка діяла на день винесення постанови).

Згідно ч.7 ст.96 КУАП виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів ІI категорії складності, тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (редакція, яка діяла на день винесення оскаржуваної постанови).

Відповідно до ст. 245 КУАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 256 КУАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Натомість, протокол про адміністративне правопорушення від 11.05.2017 року не містить пояснень ОСОБА_1, протокол не підписаний особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до приписів ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Із змісту оскаржуваної постанови в справі про адміністративне правопорушення вбачається, що остання не містить посилань на обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, негативні наслідки, що настали, посилання на докази, якими підтверджується винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення. При винесені постанови головним інспектором було порушено вимоги ст. 245 КУпАП, якою встановлено завдання провадження в справах про адміністративне правопорушення, а саме всебічність, повноту і об'єктивність з'ясування обставин справи.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення, який складено відносно ОСОБА_1 та на підставі якого винесено оскаржувану постанову, не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, винність позивачки у вчиненні адміністративне правопорушення за ч.7 ст. 96 КУАП не доведена належними та допустимими доказами в порядку ст.280 КУАП та не встановлені обставини скоєння правопорушення, що унеможливлює притягнення до адміністративної відповідальності саме позивачку та надання їй припису щодо усунення вказаного порушення.

За таких обставин суд дійшов висновку щодо наявності підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 11, 71,163 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Позов задовольнити повністю.

Поновити позивачці строки на звернення до суду з даним позовом.

Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 1021-01-51/57 від 01.06.2017 року і справу закрити.

Скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2017, складений відносно ОСОБА_1.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через Голопристанський районний суд Херсонської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В. М. Сіянко