Справа № 766/12190/16-а
Суддя: Семенюк Г.В.
Дата ухвалення: 2017-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2017 р. Справа № 766/12190/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Бездрабко О.І.

Колегія суддів Одеського апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючогосудді -ОСОБА_1
судді - ОСОБА_2
судді - ОСОБА_3

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні Одеського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області на Постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2017 року по справі за позовом приватного підприємства "СанВінд" до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 про скасування постанови № 1021-04-15-68 від 28.09.2016 р., -

встановиЛА:

Позивач, звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду з позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 про скасування постанови № 1021-04-15-68 від 28.09.2016 р.

Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2017 року позов задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову № 1021-04-15-68 від 28.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області не погодившись з постановою суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати постанову суду першої інстанції від 26 квітня 2017 року по справі № 766/12190/16-а та прийняти нову постанову, якою відмовити позивачу в задоволені позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, незаконним та прийнятим з порушенням норм матеріального та процесуального права. Крім того, відповідач зазначає, висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи.

Заслухавши доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав:

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 976 від 08.09.2015 р. та службової записки вхід. № 1021-3.0/61 від 06.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_5 щодо проведення перевірки достовірності даних, наведених у поданих дозвільних документах за списком, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва - реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська область, Цюрупинський район, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31, замовник будівництва - ФОП ОСОБА_6

15.09.2016 року за результатами перевірки було складено акт та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до яких встановлено, що проектною організацією ПП "СанВінд" розроблено проектну документацію на реконструкцію частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська область, Цюрупинський район, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31, без вихідних даних на проектування, без врахування доступності маломобільних груп населення, чим порушено ст.29, 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п.4.1, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", п.6.1.1, 6.1.2, 6.1.11 ДБН В.2.2017:2006 "Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення", п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 "Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди".

28.09.2016 року за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, головним інспектором нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 винесено постанову № 1021-04-15-68, згідно якої ПП "СанВінд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 130500 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з тогою що постанова № 1021-04-15-68 від 28.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправною, а тому наявні підстави для задоволення позовних вимог. Колегія суддів погоджується з означеними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Пунктом 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553) передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Абзацом 1 пункту 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

В силу приписів п.13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас п.14 Порядку № 553 визначає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку № 553).

З матеріалів справи вбачається, що позапланова перевірка проводилась на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 р. № 976 та службової записки вхід. № 1021-3.0/61 від 06.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_5 щодо проведення перевірки достовірності даних, наведених у поданих дозвільних документах за списком.

Наказ від 08.09.2015 р. № 976 "Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю" є організаційно-розпорядчим документом, який впорядковує роботу територіальних органів ДАБІ України.

Організаційно-розпорядчий документ - це вид письмового документа, у якому фіксують рішення з адміністративних і організаційних питань, а також питань управління, взаємодії, забезпечення і регулювання діяльності органів влади, установ, підприємств, організацій, їх підрозділів і посадових осіб.

Наказ від 08.09.2015 р. № 976 виданий з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю на період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно - будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства".

Зазначений наказ надає повноваження керівникам (їх заступникам) територіальних органів ДАБІ України направляти інспекторів на проведення планових та позапланових перевірок, а також підписувати направлення на перевірки.

Окрім того, згідно п.7 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

В направленні від 09.09.2016 р. № 542 для проведення позапланової перевірки УДАБІ в Херсонській області зазначено як підставу для проведення перевірки на об'єкті будівництва наказ № 976 від 08.09.2015 р. та службова записка вхід. № 1021-3.0/61 від 06.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_5 щодо проведення перевірки достовірності даних, наведених у поданих дозвільних документах за списком.

Тобто, підставою для проведення перевірки стало необхідність перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, ФОП ОСОБА_6 29.08.2016 року. Тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що в.о.начальника УДАБІ у Херсонській області правомірно видано направлення від 09.09.2016 р. № 542.

Приписами п.п.16, 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п.21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.09.2016 р. вбачається, що перевірку проведено у присутності керівника проектної організації ПП "СанВінд" ОСОБА_7, інженера технічного нагляду ОСОБА_8, які відмовилися від підписання акту перевірки та отримання його примірника, про що головним інспектором будівельного нагляду здійснено відповідний запис.

У зв'язку з відмовою керівника ПП "СанВінд" від підписання та отримання акту перевірки, управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області акт перевірки від 15.09.2016 р., припис від 15.09.2016 р., протокол про адміністративне правопорушення від 15.09.2016 р. направлені позивачу листом від 15.09.2016 р. № 1021-1.13/830і/1.

Враховуючи факт проведення перевірки в присутності керівника ПП "СанВінд", суд вважає безпідставними доводи позивача про порушення його прав внаслідок ненадання направлення на перевірку, неповідомлення про дату та час проведення перевірки.

Доводи позивача про недотримання головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 вимог КУпАП судом не приймаються до уваги, оскільки в даному випадку ПП "СанВінд" притягнуто до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а не за вчинення адміністративного правопорушення.

Так, частиною 11 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що штраф може бути накладено на суб'єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше як через три роки з дня його вчинення.

Як вибачається з матеріалів справи, ПП "СанВінд" розроблено проектну документацію на "Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська область, Цюрупинський район, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31 у 2015 році. Порушення, за які позивача притягнуто до відповідальності, встановлено 15.09.2016 р., а постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено 28.09.2016 р., у зв'язку з цим твердження позивача про порушення головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 строків притягнення до відповідальності не ґрунтуються на вимогах законодавства.

Разом з тим, колегія судді не погоджується з висновками головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства та накладення штрафу на ПП "СанВінд" за правопорушення у сфері містобудівної діяльності з наступних підстав.

Відповідно до ст.1 Закону України „Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності № 208/94-ВР від 14.10.1994 року, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно ч.1 ст.2 Закону № 208/94-ВР суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як вибачається з постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68 ПП "СанВінд" розроблена проектна документація на реконструкцію частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська область, Цюрупинський район, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31, без вихідних даних на проектування, без врахування доступності малогабаритних груп населення.

Положеннями ст.29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) визначено, що основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Згідно ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" ці Норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Пунктом 3.17 ДБН А-2.2-3-2014 визначено, що проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Відповідно до п.3.21 ДБН А.2.2-3-2014 реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Згідно п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил. Не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об'єктів - без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об'єктів.

Як було зазначено головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 у позивача були відсутні звіти про інструментальне обстеження та уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань (в проектній документації не зазначені, в завданні на проектування не вказані).

Разом з тим, згідно абз.2 п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 зазначене обмеження не стосується проектної документації, розробленої на реконструкцію або капітальний ремонт існуючого об'єкта, яка не передбачає зміну його конструктивної системи, додаткові навантаження на підвалини та основи або розробленої на частину існуючого об'єкта (квартиру, окреме приміщення громадського призначення тощо).

Крім того, позивачем надано висновок будівельно-технічного дослідження судового експерта ОСОБА_9 від 20.01.2017 р. № 01/2017, яким встановлено наступне.

Конструктивна система будівлі - це система вертикальних (стіни, стовпи) і горизонтальних (перекриття, елементів, які забезпечують будівлі просторову жорсткість). Конструктивні схеми залежать від типу і розташування вертикальних і горизонтальних елементів несучого кістяка будівлі. Фундаменти, стіни, окремі опори та перекриття є основними несучими елементами будинку. Вони утворюють несучий кістяк - просторову систему, що забезпечує міцність і стійкість будівлі. До складу несучого кістяка можуть входити різні конструктивні елементи, які визначають конструктивну схему будівлі. Основними конструктивними схемами будівлі є: каркасна, безкаркасна з поздовжніми несучими стінами, безкаркасна з поперечними несучими стінами, тощо.

З розділу 2.6 робочого проекту слідує, що будівля житлового будинку в м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31, до реконструкції мала безкаркасну конструктивну схему з продольними несучими стінами. Така сама конструктивна схема передбачена для будівлі після реконструкції. Проектом зміна конструктивної схеми не передбачена.

Проектом (том 1 листи 13, 14) передбачено додаткове утеплення стін системою Сеresit ППС полістиролом товщиною 60 мм та горища мінватою SPODROCK.

Орієнтовна вага системи скріпленої полістирольної теплоізоляції Сеresit становить 10кг/кв. м. Враховуючи, що стіни будинку в м. Цюрупинську, пров. Мельничний, 31 до реконструкції виконані з каменю-вапняку товщиною 400 мм з теплоізоляцією 50 мм, вага 1 кв. м такої стіни складає 530 кг/кв. м. В такому випадку приріст навантаження на несучі конструкції, фундаменти та ґрунти основи становить 1,87 %, тобто, таке, яке можливо знехтувати при розрахунку.

Таким чином для розробленої ПП "СанВінд" проектної документації "Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська область, Цюрупинський район, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31" не передбачено зміну конструктивної системи будівлі, створення додаткових навантажень на підвалини та основи, та, відповідно до абз.3 п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 вимога щодо отримання вихідних даних (звітів про інструментальне обстеження, уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань) не стосується.

Що стосується порушення позивачем п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" суд зазначає наступне.

В якості підтвердження даного порушення відповідач посилається на листи ГУ ДСНС України у Херсонській області від 14.09.2016 р. № 77/146432/11із, КП "Олешківський Водоканал" від 21.09.2016 р. № 1021-1.8/1768 про те, що технічні умови на об'єкт будівництва не видавалися.

Відповідно до ст.30 Закону № 3038-VI технічні умови - комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам, зокрема, щодо водо-, тепло-, енерго- і газопостачання, каналізації, радіофікації, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод, телефонізації, телекомунікації, диспетчеризації, пожежної та техногенної безпеки. Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявкою.

Головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 під час перевірки встановлено, що відповідно до п.2.3 Пояснювальної записки підпунктом "г" визначено ІІІ ступінь вогнестійкості.

Згідно ДБН В.1.1.7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва" до ІІІ ступеня вогнестійкості відносяться будинки з несучими та огороджувальними конструкціями з природних або штучних кам'яних матеріалів, бетону, залізобетону. Для перекриттів дозволяється застосовувати дерев'яні конструкції, захищені штукатуркою чи негорючими листовими, плитними матеріалами. До елементів покриттів не ставиться вимоги щодо межі вогнестійкості, поширення вогню, при цьому елементи горищного покриття з деревини повинні мати вогнезахисту обробку.

Пунктом 2 наказу МОУ № 771 від 14.11.2013 р. "Про затвердження Правил надання технічних умов до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки", який зареєстровано МЮУ 22.11.2013 р. за № 1988/24520, установлено, що фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у її власності або користуванні, звертається до Державної служби з надзвичайних ситуацій для отримання технічних умов до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки на добровільній основі.

Відповідно до п.5 Правил для одержання технічних умов фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у її власності або користуванні, подає до ДСНС України та її територіальних органів заяву довільної форми, копію містобудівних умов та обстежень забудови, копію ситуаційного плану з визначенням місця розташування земельної ділянки на відповідній території, опитувальний аркуш (додаток 1), у якому викладено відомості про розрахункові параметри об'єкта будівництва.

Згідно п.4.4 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" технічні умови щодо інженерного забезпечення об'єкта будівництва (ТУ) повинні передбачати виключно ті роботи і в тих обсягах, які необхідні для здійснення інженерного забезпечення об'єкта будівництва, що проектується.

Враховуючи те, що елементи конструкцій у відповідності до таблиці 4 ДБН В.1.1.7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва" знаходились у нормованій межі, проектною документацією не передбачалось змін у несучі конструктивні елементи, на об'єкті відсутні дерев'яні конструкції покрівлі, та наміру забудови земельної ділянки у замовника не було, так як не змінились геометричні параметри фундаменту у плані, у ПП "СанВінд" була відсутня необхідність в отриманні технічних умов при оформленні проектної документації. При експлуатації об'єкта отримання технічних умов є обов'язком замовника, що підтверджується технічними умовами від 29.09.2016 р. № 77/14/6734.

Крім того, відповідно до проекту (арк.20-26) такі розрахункові параметри, як, водо-, енерго-, газо- і теплопостачання, системи освітлення, каналізації, телефонізації, пожежної та техногенної безпеки вищевказаного об'єкту після реконструкції не змінилися, а тому, як встановив експерт у висновку від 20.01.2017 р. № 01/2017, в такому випадку отримання додаткових технічних умов не потрібно.

Крім того, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.09.2016 р. не містить встановленого порушення щодо відсутності технічних умов, отриманих від КП "Олешківський Водоканал". В той же час постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68 таке порушення встановлено, що суперечить п.п.19, 20 Порядку про накладення штрафів у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995 р. № 244, згідно яких при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності наявність чи відсутність правопорушення встановлюється на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Отже, порушення ПП "СанВінд" вимог п.4.1, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" відповідачем під час розгляду справи було не доведено.

Що стосується порушення позивачем п.6.1.1, п.6.1.2, п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 "Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення", суд зазначає наступне.

У розділі 3 ДБН В.2.2-17:2006 визначено, що доступні для МГН будинки і споруди- будинки і споруди, у яких реалізований комплекс архітектурно-планувальних, інженерно-технічних, ергономічних, конструкційних і організаційних заходів, що відповідають нормативним вимогам щодо забезпечення доступності і безпеки МГН.

Відповідно до п.4.4 ДБН В.2.2-17:2006 проектні рішення об'єктів, доступних для інвалідів, не повинні обмежувати умови життєдіяльності інших груп населення, а також ефективність експлуатації будинків. З цією метою слід проектувати адаптовані до потреб інвалідів універсальні елементи будинків і споруд, які використовуються усіма групами населення. Необхідність застосування спеціалізованих елементів, що враховують специфічні потреби інвалідів, установлюється завданням на проектування.

Згідно п.5.9 ДБН В.2.2-17:2006 для відкритих сходів на перепадах рельєфу рекомендується приймати ширину проступів не менше 0,4 м, висоту підйомів сходинок - не більше 0,12 м. Усі сходинки у зовнішніх сходах у межах одного маршу повинні бути однаковими за формою в плані, за розмірами ширини проступу і висоти підйому сходинок. Поперечний уклон зовнішніх сходинок повинен бути в межах 1-2 %.

Пунктом 5.10 ДБН П.2.2-17:2006 передбачено, що сходи повинні дублюватися пандусами, а за необхідності - іншими засобами підйому та відповідати вимогам ДБН В.2.3-5.

Відповідно до п.6.1.1 ДБН В.2.2-17:2006 у будинку повинен бути як мінімум один вхід, пристосований для МГН, з поверхні землі і з кожного доступного для МГН підземного або надземного переходу, з'єднаного з цим будинком.

Приписами п.6.1.2 ДБН В.2.2-17:2006 визначено, що зовнішні сходи і пандуси повинні мати поручні з урахуванням технічних вимог до опорних стаціонарних пристроїв згідно з чинними нормативними документами. За ширини сходів на основних підходах до будинку 2,5 м і більше слід додатково передбачати розділові поручні. Вхідна площадка при входах, доступних МГН, повинна мати: навіс, водовідвід, а залежно від місцевих кліматичних умов - підігрів, що встановлюється завданням на проектування. Поверхні покриття вхідних площадок і тамбурів повинні бути твердими, не допускати ковзання при намоканні і мати поперечний уклон у межах 1-2 %.

Згідно п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 ширина дверних і відкритих прорізів у стіні, а також виходів із приміщень і з коридорів у сходову клітку повинна бути не менше 0,9 м. При глибині косяка відкритого прорізу більше 1,0 м ширину прорізу слід приймати по ширині комунікаційного проходу, але не менше 1,2 м. Дверні прорізи не повинні мати порогів і перепадів висот підлоги. За необхідності влаштування порогів їх висота або перепад висот не повинні перевищувати 0,025 м.

Робочим проектом (арк.12) передбачений вхід для маломобільних груп населення з вулиці без сходів, через ґанкову плиту висотою, меншою 120 мм, передбачено поручень, що відповідає вимогам п.6.1.1 ДБН В.2.2-17:2006. Сходів при вході в будівлю, які в разі їх проектування, регламентує п.6.1.2 ДБН В.2.2-17:2006, проектом не передбачено. Також проектом не передбачено перепаду висот при вході. Згідно висновку експерта від 20.01.2017 р. № 01/2017 фактично при вході в будівлю магазину наявний перепад по висоті менший за 0,025 м.

Завдання на проектування не містить навіс, водовідвід, підігрів, а тому з урахуванням положень п.4.4 ДБН В.2.2-17:2006 доводи головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_4 про порушення ПП "СанВінд" вимог п.6.1.2 ДБН В.2.2-17:2006 є безпідставними.

З проектної документації слідує, що поріг вхідної двері відсутній, в процесі будівництва його не облаштували, наявність конструктивного елементу двері гарантує безпечність його використання та не свідчить про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства.

Таким чином колегія не вбачає порушень вимог п.6.1.1, 6.1.2, 6.1.1 ДБН В.2.2-17:2006 при розробленні ПП "СанВінд" проектної документації на "Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська область, Цюрупинський район, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31".

Що стосується порушень позивачем вимог п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 "Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди", суд зазначає наступне.

Відповідно до п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 у громадських будинках, а також у приміщеннях громадського призначення, вбудованих у будинки іншого призначення, крім розташованих у IVB кліматичній зоні, при кожному зовнішньому вході слід передбачати тамбури для теплового та вітрового захисту. Ширина тамбура повинна перевищувати ширину прорізу не менше ніж на 0,15 м з кожного боку, а глибина тамбура повинна перевищувати ширину полотна дверей не менше ніж на 0,2 м. Мінімальна глибина тамбура - 1,2 м, при користуванні інвалідами та іншими маломобільними групами населення глибина тамбура повинна становити не менше ніж 1,8 м, а його ширина - не менше ніж 2,2 м.

Тамбури допускається не влаштовувати на виходах із будинків та приміщень, якщо ці виходи є лише евакуаційними, а також при входах до неопалюваних приміщень. За відповідного обґрунтування допускається також не передбачати тамбур при зовнішньому вході до приміщення громадського призначення площею до 100 м2 включно. У цьому випадку на вході необхідно передбачати повітряно-теплову завісу та обладнувати зовнішні двері пристроями самозачинення. Місця для відвідувачів та працівників у такому приміщенні, розташовані на відстані не менше 3 м від зовнішніх дверей, необхідно захищати перегородками або екранами від обдування холодним повітрям.

Відповідно до поповерхневого плану будівлі, передбаченого проектом, вхід запроектовано в приміщення 1 (торгова зала), площею 96,24 кв. м (до 100 кв. м). В будівлі передбачено теплі підлоги та пристрої самозачинення вхідних дверей (доводчик). Тому суд вважає, що ПП "СанВінд" не порушено вимоги п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про протиправність притягнення ПП "СанВінд" до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності згідно постанови від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68.

Статтею 71 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача, якщо він заперечує проти позову.

Згідно з ч. 1 ст. 69 та ч. 1 ст. 70 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Наведені обставини у їх сукупності спростовують доводи апелянта про наявність правових підстав для накладення на відповідача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги приватного підприємства "СанВінд" про скасування постанови № 1021-04-15-68 від 28.09.2016 р. належним чином обґрунтовані, підтверджені наявними у справі матеріалами та підлягають задоволенню.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 198 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 200, 205, 206, 254 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, - залишити без задоволення.

Постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2017 року по справі № 766/12190/16-а, - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі, проте може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючийсуддя ОСОБА_1
суддя ОСОБА_2
суддя ОСОБА_3