Справа № 804/3837/17
Суддя: Гончарова Ірина Анатоліївна
Дата ухвалення: 2017-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2017 р. Справа № 804/3837/17

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гончарової Ірини Анатоліївни
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Адоніс Дніпро" до Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 15.05.2017 року № , -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ТОВ «Адоніс Дніпро» до Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 15.05.2017 року № .

В обгрунтування позовних вимог зазначено, що контролюючим органом були з'ясовані під час камеральної перевірки питання, що не охоплюються законодавчо визначеними межами з проведення камеральної перевірки. У зв'язку з чим, інформація зібрана контролюючим органом відносно позивачем поза межами здійснюваного ним заходу з податкового контролю та яка не відноситься до предмета перевірки, не може слугувати підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення. Також позивачем зазначено, що господарська операція з ТОВ «Веста Кар Батери» () мала реальних характер та підтверджена належними первинним документами.

Представник позивача подав заяву про здійснення розгляду справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача проти позову заперечував, у запереченнях проти адміністративного позов зазначив, що актом камеральної перевірки ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська від 21.12.2016 року № 3910/12-2/39803003, у ТОВ «Адоніс Дніпро» в декларації з ПДВ за жовтень 2016 року відсутнє право на отримання бюджетного відшкодування, тому ТОВ «Адоніс Дніпро» неправомірно включено до рядка 16.2 Декларації з ПДВ «Від'ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду збільшено / зменшено залишок від'ємного значення за результатами поданих уточнюючих розрахунків» суму від'ємного значення у розмірі 19174692 грн. по уточнюючому розрахунку та збільшено суму податкового кредиту (р.17) та суму від'ємне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (р.19) по декларації з ПДВ за січень 2017 року на суму 19174692 грн. Таким чином, на порушення п. 198.1 ст. 198, п.200.1 ст. 200 ПК України, із змінами та доповненнями завищено від'ємне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду по декларації з ПДВ за січень 2017 року на суму 19174692 грн.

Враховуючи обмеженість строку вирішення справи та те, що позивач просив про розгляд справи в порядку письмового провадження, суд не вбачає підстав для відкладання розгляду справи, та вважає за можливе вирішити справу за наявними у ній доказами у письмовому провадженні за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, відповідно до частин 4, 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши матеріали, з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.

На підставі пункту 200.10 статті 200 розділу V ПК України у порядку статті 76 глави 8 розділу II ПК України проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за січень 2017 року надану ТОВ «Адоніс Дніпро» ().

За результатами перевірки складено акт від 22.03.2017 року № 196/28-10-46-08/39803003 про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Адоніс Дніпро» () за січень 2017 року.

Актом перевірки встановлено порушення ТОВ «Адоніс Дніпро» п. 198.1 ст. 198, п.200.1 ст. 200 ПК України, що призвело до завищеня від'ємного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду по декларації з ПДВ за січень 2017 року на суму 19174692 грн.

Не погодившись з висновками акту перевірки ТОВ «Адоніс Дніпро» були подані заперечення від 21.04.2017 року.

Офісом великих платників податків ДФС була надана відповідь від 11.05.2017 року про розгляд заперечень, якою висновки акту перевірки залишені без змін.

На підставі акту перевірки прийнято податкове повідомлення-рішення від 15.05.2017 року № з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) із зазначенням суми завищення від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового періоду) у розмірі 19 174 692 грн.

Не погодившись з податковим повідомленням-рішенням від 15.05.2017 року № ТОВ «Адоніс Дніпро» було подано адміністративний позов до суду.

Правомірність винесеного податкового повідомлення-рішення є предметом розгляду даної адміністративної справи.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органу владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного субєкта, встановлюючи чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п. 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Аналізовані законодавчі приписи свідчать на користь висновку про те, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, нормативно встановлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. При цьому будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання фіскально зобов'язаною особою податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності. Наведене свідчить про обов'язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу. А відтак камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об'єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності поданні платником податкової звітності, візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Аналіз достовірності сформованих платником показників податкової звітності під час камеральної перевірки не здійснюється.

В ході перевірки встановлено, що ТОВ «Адоніс Дніпро» по декларації з ПДВ за жовтень 2016 року задекларовано суму до бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку у розмірі 19 174 692 грн.

За результатами камеральної перевірки, проведеної ДПІ у Жовтневому районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області, даних, задекларованих у податковій звітності з ПДВ за жовтень 2016 року щодо суми бюджетного відшкодування на рахунок платника в банку (акт від 21.12.2016 року № 3910/12-2/39803003) встановлено порушення п.200.4 «б» ст.200 ПКУ, у зв'язку з чим у підприємства відсутнє право на отримання бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість у розмірі 19174692 грн.

У січні 2017 року ТОВ «Адоніс Дніпро», подано уточнюючий розрахунок за жовтень 2016 року (№ від 11.01.2017 року), яким зменшено суму бюджетного відшкодування за жовтень 2016 року та збільшено суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.21) на суму 19174692 грн.

В подальшому, даний уточнюючий розрахунок включено до рядка 16.2 декларації з ПДВ за січень 2017 року «збільшено/зменшено залишок від'ємного значення за результатами поданих уточнюючих розрахунків» та відповідно збільшено суму податкового кредиту (р.17 Декларації з ПДВ) та суму від'ємне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (р.19 Декларації з ПДВ) за січень 2017 року на 19174692 грн.

Суд зазначає, що висновок контролюючого органу про порушення ТОВ «Адоніс Дніпро» п. 198.1 ст. 198, п.200.1 ст. 200 ПК України, яке призвело до завищеня від'ємного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду по декларації з ПДВ за січень 2017 року на суму 19174692 грн. мотивований порушеннями викладеними в акті камеральної перевірки ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 21.12.2016 року № 3910/12-2/39803003, що не відповідає змісту проведеного відповідачем контрольного заходу.

Під час камеральної перевірки контролюючий орган не має права використовувати інший акт камеральної перевірки. Камеральна перевірка не може грунтуватись на висновках іншої камеральної перевірки.

Згідно з п.п. 75.1.2. п. 75.1 ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Суд зазначає, що питання своєчасності, достовірності, повноти формування суми податкового кредиту, суми від'ємного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду по декларації з ПДВ за січень 2017 року, мало б бути з'ясоване відповідачем у ході документальної первірки.

Суд зазначає, що з'ясування податковим органом під час податкової перевірки питань, що не охоплюються законодавчо визначеними межами з проведення даного виду податкової перевірки, не можна визнати діями суб'єкта владних повноважень, що відповідають наведеним ознакам. Відповідно, інформація, що зібрана контролюючим органом відносно платника поза межами здійснюваного нею заходу з податкового контролю та не відноситься до предмета перевірки, не може слугувати підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення.

Стосовно доводів контролюючого органу про не підтвердження господарських взаємовідносин ТОВ «Адоніс Дніпро» з ТОВ «Веста Кар Батери» суд зазначає, що під час проведення камеральної перевірки контролюючий орган не може використовувати документи первинного обліку платника податків, проводити вивчення та оцінку укладених таким платником податків угод. У зв'язку з чим суд зазначає, що не досліджуючи первинні документи; регістри бухгалтерського обліку; інші документи, пов'язані з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством, контролюючий орган не може встановлювати реальність або нереальність господарської операції, не може встановлювати походження продукції.

На підставі вищевикладеного, податкове повідомлення-рішення від 15.05.2017 року № є незаконним та необгрунтованим, а тому підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позовом ТОВ «Адоніс Дніпро» до Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 15.05.2017 року № - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС від 15.05.2017 року № .

Присудити із Офісу великих платників податків ДФС за рахунок бюджетних асигнувань на користь ТОВ «Адоніс Дніпро» судові витрати з оплати судового збору у розмірі 287 620, 39 грн.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.А. Гончарова