Справа № 686/4844/17
Суддя: Совгира Д. І.
Дата ухвалення: 2017-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 686/4844/17

Головуючий у 1-й інстанції: Мороз В.О.

Суддя-доповідач: Совгира Д. І.

05 вересня 2017 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Совгири Д. І.

суддів: Білоуса О.В. Курка О. П. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,

представників позивача: ОСОБА_2, ОСОБА_3,

представника відповідача: Бучковського І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 травня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Постановою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 травня 2017 року адміністративний позов задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з даною постановою суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

В судовому засіданні представники позивача заперечували проти задоволення апеляційної скарги відповідача та просили суд залишити її без задоволення, а постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 травня 2017 року - без змін.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд задовольнити її.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, які прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 08.02.2017 р. позивач подала до управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта.

13.02.2017 р. відповідачем був направлений лист згідно якого повідомляли, що розпочато проведення позапланової перевірки на об'єкті будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1. У зв'язку з чим просили бути присутніми під час проведення перевірки 20.02.2017 р. на 11.00 год. на об'єкті будівництва, маючи при собі правовстановлюючі та дозвільні документи.

Означений лист ОСОБА_5 не отримала, оскільки із відомостей поштового обігу вбачається, що такий повернувся за закінчення терміну зберігання. Тобто позивач не знала, що розпочато позапланову перевірку і що призначено розгляд такої 20.02.2017 р. на 11.00 год.

Із направлення для проведення перевірки від 15.02.2017 р. вбачається, що головний інспектор будівельного нагляду Квасніцький В.В. направляється на здійснення позапланової перевірки на об'єкті будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 щодо перевірки достовірності даних поданих до декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

За результатами позапланової перевірки відповідачем був складений акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва від 21.02.2017 р. на підставі того, що позивач не допустила посадових осіб до об'єкта так як на перевірку не з'явилася, складено припис від 21.02.2017 р. про усунення порушень, а саме вимагали допустити до 02.03.2017 року посадових осіб на об'єкт та надати документи.

Також, 21.02.2017 р. було складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого відповідачем під час позапланової перевірки виявлено порушення, що доступ до об'єкта був обмежений, ОСОБА_5 не з'явилася для проведення перевірки. Зазначено у протоколі, що розгляд справи відбудеться 28.02.2017 р. о 15.30 год.

Зазначені вище акт, припис та протокол направлено на адресу позивача 21.02.2017 р., проте відомостей того, що позивач отримала такі документи матеріали справи не містять.

28.02.2017 року постановою №49 по справі про адміністративне правопорушення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Квасніцького В.В. позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 гривень за те, що під час позапланової перевірки забудовник - гр. ОСОБА_5, або уповноважений представник для проведення перевірки не з'явились, про проведення перевірки повідомлені завчасно та належним чином, про що свідчить повідомлення управління про проведення перевірки від 13.02.2017 року вих. №1022-3/430-17 направлено рекомендованим листом від 13.02.20017 року №613, таким чином не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки на об'єкті будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Норми ст. 7 КУпАП вказують на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

По своєму призначенню адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд виходить з того, що при вирішені питання про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення адміністративний протокол розглядається як доказ у сукупності з іншими доказами (поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, свідків, висновками експерта, речовими докази, фотоматеріали, т. і.).

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 256 КУпАП в протоколі про притягнення про адміністративне правопорушення наряду з іншими відомостями зазначаються пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протокол має бути підписаний такою особою, у разі відмови від підписання протоколу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання та такій особі при складенні протоколу роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановив наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису. використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, та іншими документами.

Згідно ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, орган (посадова особа), яка винесла постанову зобов'язана повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити наявні в справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого - прийняти мотивоване, законне рішення.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною четвертою вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документами владних повноважень з приводу обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов'язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з п. 2 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до ч.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з частинами 7-9 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Отже, вищезазначений Порядок чітко визначає, що проведення позапланової перевірки здійснюється у присутності суб'єкта містобудування або ж його представника.

У п.12 Порядку № 553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Відповідно до п. 14 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до оскаржуваної постанови, вбачається, що вона винесена за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення, акту та припису.

Проте, відповідач не надав суду доказів, про виконання ним при складанні даного протоколу вимог ст. 256 КУпАП. Докази про виклик ОСОБА_5 для підписання протоколу, відібрання від неї пояснень при його складанні, роз'яснення прав і обов'язків, передбачених ст. 268 КУпАП, на виконання вимог ч. ч. 1, 2, 4 ст. 256 КУпАП відповідачем суду не надано. Не надано доказів і того, що позивач була повідомлена про таку перевірку.

Відповідно до ч. 2 ст. 188-42 КпАП України недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Проте, в ході розгляду справи встановлено, що під час проведення перевірки, позивач або ж її представник були відсутні на об'єкті перевірки, оскільки не знали про таку, а отже не могли вчиняти дій щодо не допуску посадових осіб відповідача на об'єкт будівництва.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що не встановлено в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КпАП України.

Згідно зі ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приймаючи постанову по справі про адміністративне правопорушення від 28.02.2017 посадовою особою не було з'ясовано чи вчинено адміністративне правопорушення, не перевірено з яких підстав відповідач була відсутня під час перевірки на об'єкті будівництва та чи відмовляла остання допустити посадову особу інспекції до перевірки.

До того ж, приписом про усунення порушень встановлено, що до 02.03.17 р. необхідно усунути порушення, проте оскаржувана постанова була прийнята 28.02.2017 р., тобто до встановленого терміну усунення порушень.

Тому, враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийнята постанова відповідає матеріалам справи та вимогам закону і підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті рішення суду з одних лише формальних підстав.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 травня 2017 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст. 212 КАС України.

Ухвала суду складена в повному обсязі 08 вересня 2017 року.

Головуючий Совгира Д. І.

Судді Білоус О.В. Курко О. П.