Справа № 808/2644/17
Суддя: Матяш Ольга Віталіївна
Дата ухвалення: 2017-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

808/2644/17

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

08 вересня 2017 року

Справа № 808/2644/17

м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Матяш О.В., розглянувши адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «АТП АСА» до Управління соціального захисту населення Мелітопольської міської ради Запорізької області, третя особа – Мелітопольське управління Державної казначейської служби України Запорізької області, про визнання протиправною бездіяльності Управління праці в частині неповної сплати витрат на перевезення пасажирів, які користуються пільгами з оплати проїзду та стягнення збитків від перевезення пільгових категорій громадян,

ВСТАНОВИВ:

05.09.2017 позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Відповідно до ст. 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 106 цього Кодексу, яка встановлює обов’язкові вимоги до позовної заяви. Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 106 КАС України, у позовній заяві зазначаються найменування позивача та відповідача, поштові адреси, а також номера засобів зв'язку, адреси електронної пошти, якщо такі є. Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 106 КАС України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання. Якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника. Згідно з ч. 7 ст. 56 КАС України, законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Виходячи з вищенаведеного, позовна заява не відповідає вимогам ст. 106 КАС України, а саме: по-перше, всупереч вищенаведеним приписам КАС України, в позові не зазначено номерів засобів зв’язку і адрес електронної пошти позивача та відповідача. По-друге, позовну заяву підписано директором ТОВ «АТП АСА», проте в позові не зазначено ПІБ директора підприємства та до позову не додано документу, що підтверджує його повноваження.

Також, відповідно до ч.2 ст. 106 КАС України, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Всупереч цим вимогам КАС України щодо документального підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, до позову не додано копій договорів №9/15 ТС від 01.06.2015, №18/15 ТС від 01.09.2015, №19/15 ТС від 01.09.2015, №192 від 16.07.2015, №229 від 16.10.2015, №431 від 23.11.2015.

В пунктах 1, 2 додатків до позову зазначено, що до позову додаються, в тому числі, й вищеперелічені договори, проте фактично до позову додано лише копії договорів №33/15 ТС від 19.10.2015 та №293 від 16.10.2015, про що складено акт про нестачу матеріалів або недоліки у формуванні справи №54 від 05.09.2017.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.106 КАС України, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати. За визначенням статті 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Одночасно цей Закон визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об'єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору.

Так, вичерпний перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір, наведено у ч.2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», а пільги щодо сплати судового збору встановлені у статті 5 цього Закону.

Суддя звертає увагу позивача на те, що він не має пільг щодо сплати судового збору відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір». З таких підстав позивач зобов’язаний додати до позову документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до пп.1 п. 3 ч. 2 ст. 4 цього Закону, ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» №1801-VIII від 21.12.2016, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на день подачі позову становить 1600 гривень. Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

В позовній заяві об’єднано одну позовну вимогу майнового характеру і одну вимогу немайнового характеру. Водночас, перша позовна вимога за своєю суттю є передумовою для застосування заходів відновлення порушеного права, таких як, наприклад, стягнення коштів. Тому для цілей визначення ставки судового збору, що підлягає сплаті за подання даного позову із такими позовними вимогами, такі позовні вимоги мають розцінюватися як одна позовна вимога.

Аналогічний висновок щодо визначення ставки судового збору у разі об’єднання в позовній заяви двох позовних вимог, одна з яких є передумовою для застосування засобу відновлення порушеного права, викладений в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України №2 від 05.02.2016 «Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору».

За таких обставин ставка судового збору, встановлена за подання до адміністративного суду позову із такими позовними вимогами в 2017 році, складає 1,5 % ціни позову – 1665,93 (111062 : 100 х 1,5) гривень. Всупереч вимогам ч.3 ст.106 КАС України позивач не додав до позову документу про сплату судового збору в зазначеному розмірі.

Окрім того, всупереч вимогам ст. 53 КАС України, в позові не визначено точного статусу третьої особи, а саме: чи заявляє вона самостійні вимоги не предмет спору та на чиїй стороні приймає участь у справі.

Відповідно до ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху.

Керуючись ст.ст.106, 108 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «АТП АСА» до Управління соціального захисту населення Мелітопольської міської ради Запорізької області, третя особа– Мелітопольське управління Державної казначейської служби України Запорізької області, про визнання протиправною бездіяльності Управління праці в частині неповної сплати витрат на перевезення пасажирів, які користуються пільгами з оплати проїзду та стягнення збитків від перевезення пільгових категорій громадян - залишити без руху, надавши позивачу термін до 02 жовтня 2017 року (з урахуванням строку на пересилання поштою) для усунення недоліків заяви.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання суду:

- уточненого позову із зазначенням номерів засобів зв’язку та адрес електронної пошти позивача, відповідача та третьої особи, із зазначенням ПІБ особи, яка підписала позов, із точно визначеним статусом третьої особи у даній справі (а саме: чи заявляє вона самостійні вимоги не предмет спору та на чиїй стороні приймає участь у справі);

- документів, що підтверджують повноваження особи, яка підписала позов;

- доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а саме: договорів №9/15 ТС від 01.06.2015, №18/15 ТС від 01.09.2015, №19/15 ТС від 01.09.2015, №192 від 16.07.2015, №229 від 16.10.2015, №431 від 23.11.2015;

- документу про сплату судового збору у розмірі 1665,93 гривень.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги у п’ятиденний строк з дня отримання ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, що її подає, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Матяш