Справа № 647/1272/17
Суддя: Миргород В. С.
Дата ухвалення: 2017-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 647/1272/17
№ провадження 2-а/647/24/2017
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2017 року Бериславський районний суд Херсонської області

в складі: головуючого судді - Миргород В.С.

при секретарі Татаровській І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бериславі Херсонської області справу за позовом ОСОБА_1 до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Херсонської області Державної екологічної інспекції у Херсонській області ОСОБА_2 про скасування постанови № 03-10/136 від 31.05.2017 року про накладення адміністративного стягнення, суд

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Бериславського районного суду Херсонської області з адміністративним позовом до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Херсонської області Державної екологічної інспекції у Херсонській області ОСОБА_2 про скасування постанови № 03-10/136 від 31.05.2017 року про накладення адміністративного стягнення. Просив поновити строк на оскарження постанови державного інспектора Державної екологічної інспекції у Херсонській області №03-10/136 від 31.05.2017 року та визнати незаконною та скасувати постанову №03-10/136 від 31.05.2017 року винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Херсонської області державної екологічної інспекції у Херсонській області ОСОБА_2, якою відносно нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн., провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити.

В судовому засіданні позивач наполягав на задоволенні позову з підстав зазначених у ньому.

Відповідач в судове засідання не зявилась, до суду надала заперечення проти позову, яке обгрунтувала тим, що позивач з оскаржуваною постановою ознайомився 31.05.2017 року, що підтверджується його підписом на примірнику, який зберігається у Держекоінспекції, надавши його копію, а також просила адміністративний позов залишити без розгляду, справу розглянути у її відсутність.

Згідно ч. 4 ст. 122 КАС України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Суд визнав за можливе розглянути справу без участі відповідача, проти чого позивач не заперечував.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши наявні у справі докази, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади.

Згідно ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно зст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Строки мають важливе значення для захисту порушених прав та адміністративного судочинства. У публічно-правових відносинах строки особливо актуальні для оцінки правомірності поведінки суб'єктів з погляду на її своєчасність.

Строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Основний акцент робиться на юридичному факті, тобто дії чи події, які набувають юридичного значення зі спливом строку.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень. Строк звернення до суду є матеріально-правовим, а не процесуальним. Правова природа цього строку є аналогічною до строку позовної давності у цивільних правовідносинах.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї. Порушення має місце як тоді, коли негативні наслідки вже настали, так і тоді, коли вони лише можуть настати з певною вірогідністю.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи; день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії;день, коли мало бутиприйняте рішення (вчинено дію),якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому слово «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема,оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

При з'ясуванні обставин поважності причин пропуску строку судом встановлено, наступне.

31 травня 2017 року, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Херсонської області ОСОБА_2, складено протокол №8070 про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1, за порушення передбачене ст..ст.53, 56 Закону України «Про охорону земель», в якому зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 31.05.2017 року, про що позивач знав, що підтверджується його підписом в протоколі (а.с. 22).

Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення №03-10/136 від 31.05.2017 року, вбачається, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Херсонської області ОСОБА_2, винесено постанову №03-10/136 від 31.05.2017 року, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст..56 Закону України «Про охорону земель», та керуючись ст.46 Закону України «Про охорону земель», ст.ст. 53, 242-1, 283, 284 КУпАП, накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 30 неоподаткованих мінімумів доходів громадян 510,00 грн., про що того ж дня позивач був повідомлений, про що свідчить його підпис (а.с. 23).

Виходячи з зазначеного, слідує, що позивач знав про час, місце та дату розгляду справи про адміністративне правопорушення, та крім цього ознайомлений з оскаржуваною постановою в день її винесення.

Однак, до суду з даним позовом позивач звернувся тільки 15.06.2017 року, обґрунтовуючи тим, що про дану постанову дізнався тільки 07.06.2017 року, що спростовується наданими відповідачем доказами.

Таким чином, дослідженими у судовому засіданні матеріалами справи встановлено, що позивач до суду звернувся з пропущенням строку, встановленого ст. 289 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст. 100 КАС адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала, а згідно з ч.2 цієї статті позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Поважними причинами пропуску строку звернення з адміністративним позовом визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій і підтверджені належними доказами.

Відповідно до п.9 ч.1ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд вважає, що поважні причини пропущення строку звернення до адміністративного суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів у позивача ОСОБА_1 відсутні.

Доказів того, що володіючи інформацією про наявність оскаржуваної постанови, позивач був позбавлений можливості отримати її копію, в день винесення, та оскаржити її в установленому законом порядку, суду не надано.

Тому, враховуючи те, що суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів, не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, вважає, що адміністративний позов повинен бути залишений без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 100, 155, 165 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Херсонської області Державної екологічної інспекції у Херсонській області ОСОБА_2 про скасування постанови № 03-10/136 від 31.05.2017 року про накладення адміністративного стягнення - залишити без розгляду в звязку з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Бериславський районний суд Херсонської області, протягом пяти днів з дня її проголошення.

У разі застосування судом ч. 3 ст. 160 КАС України апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В. С. Миргород