Справа № 200/604/17
Суддя: Шевцова Т. В.
Дата ухвалення: 2017-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 200/604/17
Провадження №2-а/200/348/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2017 року м.Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Шевцова Т.В. розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування припису, протоколу та постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати прийняті за результатами акту від 18.11.2016 року рішення, а саме припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.11.2016 року, протокол про адміністративне правопорушення від 18.11.2016 року та постанову по справі про адміністративне правопорушення №01/А від 01.12.2016 року.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що 18.11.2016 року на підставі звернення гр..ОСОБА_2 відносно нього відповідачем було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об'єкта, розташованого за адресою АДРЕСА_1. За результатами перевірки складено акт від 18.11.2016 року, винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Крім того, відповідачем 18.11.2016 року на нього був складений протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову №01/А від 01.12.2016 року по справі про адміністративне правопорушення, якою за порушення норм ч.1 ст.96 КУпАП на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170,00грн.

Позивач вважає, що відповідачем були порушені всі вимоги Порядку №533, щодо притягнення його до адміністративної відповідальності, у тому числі вимоги ст..256 КУпАП.

Представник позивача до суду надала заяву про розгляд справи у їх відсутність, просила розглянути справу в порядку письмового провадження на підставі наявних в матеріалах справи доказах.

Представник відповідача до суду надала заяву про розгляд справи у їх відсутність, просила відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Справа розглядається у відповідності до ч.3 ст. 122 КАС України, на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, прихожу до висновку, що позовні вимоги позивача є такими, що не підлягають задоволенню.

Як встановлено з матеріалів справи, на підставі звернення громадянки ОСОБА_2 (вх. №Т-41/1548), направлення для проведення позапланової перевірки № 13-13/п від 17 листопада 2016 року посадовою особою відповідача було здійснено виїзд для проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт (реконструкції) за адресою: АДРЕСА_1.

Перевіркою було встановлено, що за вищевказаною адресою знаходиться одноповерховий житловий будинок з господарськими будівлями і недобудованим гаражем. В технічному паспорті (інвентаризаційна справа №7098), виготовленому станом на 25 березня 2005 року КП «ДМБТІ», відсутня будівля гаражу. Гараж збудовано з шлакобетонних блоків, влаштовані металеві ворота, але віконні рамки не встановлені. На момент перевірки будується загальна покрівля гаражу та існуючого житлового будинку, встановлено крокви, підтримуючі стійки, покладені гідробар'єр та метало черепиця. Присутній будівельний паспорт №168 від 12.10.2016 року, згідно з яким виявлені порушення у невиконанні вимог пункту 4 містобудівних та архітектурних вимог до забудови земельної ділянки, відповідно до п.3.25*ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни гаражу становить менше ніж 1,0 м., а також не витримана відстань між вісью «1» (Згідно схеми забудови земельної ділянки будівельного паспорту) реконструйованого будинку і межою ділянки з боку АДРЕСА_1. Також звіс покрівлі реконструйованого будинку не запобігає стіканню атмосферних опадів на територію суміжної ділянки.

За результатами перевірки, посадовою особою відповідача було складено акт перевірки від 18 листопада 2016 року, протокол про адміністративне правопорушення від 18 листопада 2016 року та видано припис про усунення порушень від 18 листопада 2016 року.

Зазначені акт перевірки і припис ОСОБА_1 направлені поштою 28 листопада 2016 року про що до матеріалів справи надано відповідні докази.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 18 листопада 2016 року вбачається, що своїх пояснень з приводу наявних порушень ОСОБА_1 не надавав. Від підпису ОСОБА_1 відмовився, протокол йому направлено поштою. Дата і час розгляду протоколу 12:00 год. 01 грудня 2016 року у ньому зазначені.

Однак цих повідомлень як вказує позивач ОСОБА_1 він одержав із запізненням, тому про час і місце розгляду протоколу про адміністративне правопорушення йому відомо не було.

01 грудня 2016 року Начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради Павлюковим А.М. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №01/А, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн.

Вважаючи зазначену постанову протиправною, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Суд не може погодитись з твердженнями позивача з огляду на наступне.

Згідно з положеннями ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.п.3 п.11 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Також, за приписами п.14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За змістом ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно із ч. 2 ст. 34 цього ж Закону зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

У п. 3.25* ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених наказом Держкоммістобудування №44 від 17 квітня 1992 року, встановлено, що для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

Відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Як вбачається з матеріалів справи, наявність порушення вимог п. 3.25 ДБН 360-92 підтверджується не лише матеріалами фотофіксації, отриманої під час проведення позапланової перевірки, актами обстеження земельної ділянки, а й даними копії технічного паспорту від 25 березня 2005 року, інвентаризаційна справа 7098.

Викладені обставини підтверджуються також і зверненнями громадянки ОСОБА_2, відтак, порушення вимог ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є таким, що триває на момент проведення перевірки.

Відповідно до абз. 1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Отже відповідачем дотримано передбачений абз. 1 ст. 38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення.

Виходячи з встановленого вище порушення вимог ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», положень ст. 96 КУпАП, суд вважає, що позивача правомірно визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення та на останнього правомірно накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, відповідачем дотримані вимоги ст. 256 КАС України. Зазначені відповідачем у протоколі відомості в повній мірі дають можливість встановити зміст правопорушення.

Посилання позивача на позбавлення можливості надати пояснення за фактом вчинення правопорушення є необґрунтованими, оскільки з тексту протоколу про адміністративне правопорушення від 18 листопада 2016 року вбачається, що вказаний документ був складений в присутності позивача, який від підпису протоколу у якому було зазначено про місце, дату і час розгляду справи відмовився. У зв'язку з чим протокол був відправлений позивачу засобами поштового зв'язку.

За вказаних обставин, суд вважає, що відповідач при винесенні спірної постанови № 01/А від 01 грудня 2016 року, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності, діяв у спосіб та у межах передбачених чинним законодавством України.

А тому в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.11,71,122,159,161-163 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування припису, протоколу та постанови - відмовити.

Постанову може бути оскаржено протягом 10 днів з дня її проголошення на підставі Рішення Конституційного суду України від 08 квітня 2015 року №3-рп/2015.

Апеляційна скарга подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська. копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Т.В. Шевцова