Справа № 820/1621/17
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2017-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

29 серпня 2017 р. № 820/1621/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Боднар І.Ю.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представник позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Ізюмської міської ради Харківської області до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області в особі інспекційного відділу № 2 про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування акту, протоколу, припису і постанови,

В С Т А Н О В И В:

Ізюмська міська рада Харківської області звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області з проведення 23 березня 2017 року позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил дотримання вимог чинного законодавства на об'єкті: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області;

- визнати протиправними дії суб'єкта владних повноважень інспекції відділу № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області з складання Акту перевірки дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.03.2017 року № 81/92-А;

- визнати протиправним та скасувати Акт перевірки дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил суб'єкта владних повноважень інспекції відділу № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області № 81/92-А від 23.03.2017 року;

- визнати протиправними дії, суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області з складання Протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.07.2016 року;

- визнати протиправним та скасувати Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб'єкта владних повноважень інспекції відділу № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 23.07.2016 року;

- визнати протиправними дії суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області з складання Припису 81/91/1-Пр від 23.03.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеження, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

- визнати протиправним та скасувати припис суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області - 81/91/1-Пр від 23.03.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм містобудівним умовам та обмеження, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

- визнати протиправними дії суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу № 2 по складанню Постанови № 11/1020-1990 від 31.03.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

-визнати протиправною та скасувати Постанову суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області № 11/1020-1990 від 31.03.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідач - Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області не мав повноважень та права на проведення перевірки позивача, складання акту перевірки та протоколу про порушення містобудівної діяльності та вчинення дій щодо складання припису про зупинення будівельних робіт, а також постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки відповідачем порушена процедура проведення перевірки за відсутності законодавчо передбачених підстав. Також представник позивача зазначив, що субєктом владних повноважень порушено процедуру складання протоколу про адміністративне правопорушення, а оскаржувані припис та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправними та підлягають скасуванню.

Представник відповідача - Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області в особі інспекційного відділу № 2 в судовому засіданні проти позову заперечував, та надав до суду письмові заперечення, в яких зазначив, що Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області діяв у межах та у спосіб встановлений чинним законодавством України. Так, представник відповідача зазначив, що позапланова перевірка була проведена на підставі отриманого звернення Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації , що не суперечить вимогам Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553. В подальшому, інспектором, з огляду на необхідність дотримання вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" зафіксовано результати перевірки шляхом складання відповідного акту перевірки та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки на обєкті Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області виявлено порушення замовником (Ізюмською міською радою) правил містобудівної діяльності, що виявилось у зазначенні недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт. На підставі вищезазначеного, суб'єктом владних повноважень сформовано припис про усунення виявлених порушень, та, в подальшому, винесено постанову про накладення штрафу у порядку та відповідності до вимог Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року №244. Таким чином, представник відповідача зазначив, що суб'єкт владних повноважень під час проведення перевірки та формування відповідних рішень за результатами такої перевірки діяв у відповідності та на підставі вимог діючого законодавства, а відтак просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

У судовому засіданні представники сторін підтримали свої правові позиції в повному обсязі.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову з наступних підстав.

З матеріалів справи встановлено, що на підставі Наказу №38 П від 14.03.2017, направлення для проведення позапланової перевірки № 81-Н від 14.03.2017 та № 92-Н від 22.03.2017, звернення Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації від 14.03.2017 №01-02/705, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Капітальний ремонт будівлі впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 (а.с. 74-76), за результатами чого складено акт перевірки дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.03.2017 року № 81/92-А (а.с. 14-15).

Проведеною перевіркою встановлено, що на дату реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 31.05.2016 №ХК 50 інформація, яка зазначалася в ній щодо проектної документації не відповідала дійсності, чим порушено ч. 8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі висновків акту перевірки від 23.03.2017 року № 81/92-А, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області складено протокол про правопорушення Ізюмською міською радою у сфері містобудівної діяльності та сформовано припис №81/91/1-Пр від 23.03.2017 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою негайно зупинити будівельні роботи до усунення виявлених порушень, які також підписані Ізюмським міським головою ОСОБА_4 без зауважень.

В подальшому, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту ДАБІ у Харківській області 31.03.2017 року розглянуті матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено Постанову №11/1020-1990 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно з якою Ізюмську міську раду визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 4 частиною 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» КУпАП та накладено штраф у сумі 144000,00 гривень.

Позивач, не погоджуючись із діями та рішеннями відповідача звернувся до суду із даним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.

З приводу частини позовних вимог про визнання протиправними дій суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області з проведення 23 березня 2017 року позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил дотримання вимог чинного законодавства на об'єкті: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області, суд зазначає наступне.

Згідно зі п. 8 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

За змістом частини 1 статті 41 Закону, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У частині 4 цієї статті Закону закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (зі змінами та доповненнями, далі - Порядок).

Так, згідно статті 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі Порядок), позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Отже, як вбачається з правового аналізу вищезазначених норм права, законодавцем передбачено перелік підстав для проведення позапланових перевірок, а не лише вимогу правоохоронних органів про проведення перевірки як єдину підставу для вчинення такої перевірки.

Крім того, питання щодо порушення процедури проведення позапланової перевірки в частині наявності/відсутності підстав для її проведення має бути досліджено на стадії проведення відповідної перевірки, оскільки у разі, якщо суб'єкт містобудування вбачає відсутність підстав для проведення перевірки зі сторони посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, то такий суб'єкт містобудування має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб до такої перевірки.

Якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, дотримання якого контролюється контролюючими органами.

Таким чином, суб'єкт містобудування, який вважає порушеним порядок та підстави призначення органом державного архітектурно-будівельного контролю перевірки щодо нього має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки та з наступним оскарженням наказу до суду як акту індивідуальної дії.

Отже, саме на етапі допуску до перевірки може поставитись питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного та необґрунтованого здійснення контролю щодо себе. Водночас, допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні перевірки.

Відповідно до викладеного, позови, спрямовані на оскарження рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів щодо призначення та/або проведення перевірок можуть бути задоволені лише в тому разі, якщо до моменту винесення судового рішення не відбулося допуску посадових осіб контролюючого органу до спірної перевірки.

В іншому разі в задоволенні відповідних позовів має бути відмовлено, оскільки правові наслідки оскаржуваних дій за таких обставин є вичерпаними, а отже, задоволення позову не може призвести до відновлення порушених прав суб'єктів містобудування, оскільки після проведення перевірки останніх порушують лише наслідки її проведення.

Таким чином, із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за обов'язковою участю суб'єкта містобудування або його представника, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Як вбачається зі змісту наказу від 14.03.2017 № 38 П, підставою для проведення позапланової перевірки визначено звернення Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації від 14.03.2017 № 01-02/705, що не суперечить вимогам п. 7 Порядку № 553, а відтак посилання позивача на відсутність підстав для проведення такої позапланової перевірки Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 є безпідставним та необґрунтованим.

Щодо позиції позивача про необхідність скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт чи її повернення, у разі виявлення розбіжностей в даних, то суд звертає увагу, що виявлення недостовірної інформації, а отже і проведення у звязку із цим позапланової перевірки, може відбутись тільки після проведення реєстрації Декларації органом ДАБК.

Вказана правова позиція також узгоджується з правовою позицією Вищого адміністративного суду України, яка викладена в ухвалі від 16.06.2015 року по справі К/800/5801/15.

Таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позапланова перевірка дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, яка оформлена актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.03.2017 року № 81/92-А, проведена Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області в межах та у спосіб, визначені чинним на той час законодавством, а отже і вимоги позивача в цій частині підлягають залишенню без задоволення.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними дії суб'єкта владних повноважень інспекції відділу № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області з складання Акту перевірки дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.03.2017 року № 81/92-А та скасування Акту перевірки дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил суб'єкта владних повноважень інспекції відділу № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області № 81/92-А від 23.03.2017 року, то суд звертає увагу на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами проведеної позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Капітальний ремонт будівлі впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 (а.с. 74-76), складено акт перевірки дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.03.2017 року № 81/92-А (а.с. 14-15).

У відповідності до приписів п.п. 16-17 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складається акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об'єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об'єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення. (ст. 18 Порядку).

Отже, з правового аналізу вищезазначених норм права вбачається, що законодавцем покладено на відповідного субєкта контролю обовязок щодо фіксації результатів такої перевірки, зокрема у вигляді акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Водночас, суд звертає увагу, що п. 13 Порядку № 553 унормовано, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Між тим, як вбачається зі змісту оскаржуваного акту перевірки від 21.03.2017 року № 81/92-А, вказаний документ підписаний Ізюмським міським головою ОСОБА_4 без зауважень (а.с. 15).

Поряд з цим, суд звертає увагу, що за змістом п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Акт перевірки - службовий документ, який підтверджує факт проведення перевірки і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства. Він містить суб'єктивні висновки особи, яка його склала, щодо виявлених порушень.

Виходячи з вказаної норми, слід зазначити, що акт перевірки (висновки акту) не містить владних управлінських приписів щодо позивача та не породжує для нього жодних правових наслідків.

Суд вважає за потрібне зазначити, що обов'язковою ознакою рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, як предмета адміністративного спору, є прямий (безпосередній) вплив рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень на правовий статус фізичної чи юридичної особи, тобто обмеження її прав, свобод, покладення на неї обов'язків.

Тобто, предметом розгляду по суті в порядку адміністративного судочинства є не будь - які рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а лише ті, що породжують права та обов'язки учасників спірних відносин.

Отже, виключно результат реалізації повноваження контролюючого органу (а саме - рішення контролюючого органу, рішення про накладення санкцій, тощо), а не процес реалізації його повноважень може бути об'єктом судового оскарження.

Таким чином, суд зазначає, що відповідачем дії щодо складання акту перевірки дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.03.2017 року № 81/92-А, як результат фіксації проведеної позапланової перевірки на об'єкті: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області здійснені у межах повноважень та у спосіб, передбачені Порядком № 553.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги повязаність вимог про визнання протиправними дії субєкта владних повноважень по складанню акту та скасування вказаного акту з попередньою вимогою про визнання протиправними дії відповідача щодо проведення позапланової перевірки на об'єкті: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області, яка залишена судом без задоволення, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вказаних частин позовних вимог.

З приводу заявлених позовних вимог про визнання протиправними дії, суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області зі складання Протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.07.2016 року, то суд зазначає наступне.

У відповідності до п. 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі висновків акту перевірки від 23.03.2017 року № 81/92-А, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області у присутності голови Ізюмської міської ради ОСОБА_4 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за результатами позапланової перевірки на об'єкті: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області.

Зі змісту вищезазначеного протоколу вбачається, що Ізюмською міською радою порушено ч.1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво обєктів (затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України» від 16.05.2011 № 45, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачена відповідальність згідно п.4 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Розгляд справи призначено на 31.03.2017 року об 11 год 00 хв. у приміщенні Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон) встановлено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року №244 (далі - Порядок №244).

Так, п.9 Порядку №244 встановлено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.10 Прядку №244, повноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Пунктом 13 Порядку №244 передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Пунктом 14 Порядку №244 визначено, що під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком.

До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з п.15 Порядку №244, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Таким чином, з правового аналізу вищезазначених норм права випливає, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності окремо не створює для суб'єкта містобудування негативних правових наслідків, а лише вказує на факт фіксації виявленого правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за що, в результаті розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачена відповідальність у відповідності до вимог чинного законодавства.

Поряд з цим, суд вважає за потрібне зазначити, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності процесуально необхідний для подальшого розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою подальшого вирішення питання притягнення до відповідальності відповідного суб'єкта містобудування та накладення штрафу на останнього.

Водночас, суд звертає увагу на те, що протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності являються документами, в яких відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства та встановлена відповідальність суб'єкта господарювання, а тому дані акти самі по собі не можуть вважатися рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні частини першої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки вони не породжують прав та обов'язків, які є обов'язковими для суб'єкта стосовно якого такі акти винесено.

Вказана правова позиція також узгоджується з позицією Вищого адміністративного суду України, яка викладена в постанові від 23.03.2017 по справі №К/800/25948/16.

Суд також вважає за потрібне зазначити, що як вбачається з пояснень відповідача при складанні оскаржуваного протоколу допущено технічну помилку при зазначенні дати складання : « 23.07.2016» замість вірного « 23.07.2017», а відтак така невідповідність сама по собі є «технічною помилкою», яка не впливає на зміст протоколу та факт фіксації виявленого правопорушення.

Таким чином, приймаючи до уваги вищезазначене, суд приходить до висновку, що інспектор Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області, виявивши порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, правомірно та у відповідності до вимог Порядку № 553 та Порядку № 244 склав протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, склав протокол протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.07.2016 року, а відтак суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вказаних позовних вимог.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку про залишення без задоволення позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.07.2017 року, з огляду на похідний характер вказаної вимоги від попередньої, у задоволенні якої судом також відмовлено.

З приводу заявлених позовних вимог щодо визнання протиправними дії суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області зі складання Припису 81/91/1-Пр від 23.03.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеження, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, то суд зазначає наступне.

Згідно пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до п.п. 2, 3 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Отже, з правового аналізу вищезазначених норм права випливає, що законодавцем покладено на посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю обов'язок щодо формування відповідного припису, у разі виявленні порушень сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наведених норм законодавства та акту перевірки № 81/92-А від 21.03.2017, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_5 було сформовано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.03.2017 року за № 81/91/1-Пр на об'єкті: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області, в якому вимагалось зупинити будівельні роботи негайно до усунення порушень.

Вказаний припис було доведено до відома голови Ізюмської міської ради ОСОБА_4 23.03.207 року, про що свідчить його особистий підпис (зворотній бік а.с. 16).

Як вбачається зі змісту вказаного припису та підтверджено в ході судових засідань, головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_5 під час перевірки обєкта будівництва встановив факт, що на дату реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 31.05.2016 №ХК 50 інформація, яка зазначалася в ній щодо проектної документації не відповідала дійсності.

У судовому засіданні з пояснень відповідача було встановлено, що замовником будівництва - Ізюмською міською радою було затверджено лише кошторисну частину документації, у той час, як в декларації про початок виконання будівельних робіт від 31.05.2016 №ХК 50 зафіксовано, що замовником затверджено проектну документацію.

Вказана декларація засвідчена підписами Ізюмського міського голови ОСОБА_4 (а.с. 104-106).

Так, як вбачається з матеріалів справи, Рішенням 89 сесії Ізюмської міської ради 6 скликання від 28.05.2015 року № 3006 року вирішено виділити кошти на виготовлення проектно кошторисної документації на об'єкт: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області (п. 4 Рішення) (а.с. 20).

Наказом Ізюмської міської ради № 178 від 31.08.2015 року затверджено кошторисну документацію на об'єкт: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області (а.с. 24).

Водночас, як вбачається зі змісту декларації про початок виконання будівельних робіт від 31.05.2016 №ХК 50, ТОВ «Слобожанщина Интерм» розроблена проектна документація, яка затверджена замовником начальником відділу освіти Ізюмської міської ради ОСОБА_6 (а.с. 104-106).

Згідно п.11 ч.1 ст.1 Закону № 3038-VІ проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Частиною 1 ст.31 Закону № 3038-VІ передбачено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

У відповідності до абз 8 п. 1 Порядку № 45, проектні роботи - роботи, пов'язані зі створенням проектної документації для об'єктів будівництва.

Згідно п.п 3-5 Порядку № 45, для забезпечення проектування об'єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

Завдання на проектування об'єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).

Склад та зміст проектної документації об'єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації (п. 10 Порядку № 45).

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.06.2014 № 163 "Про затвердження ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво"" затверджено з наданням чинності з 01 жовтня 2014 року ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

Відповідно до положень розділу 8 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" робочий проект (РП) розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень об'єкта будівництва, його кошторисної вартості.

Затверджувальна частина РП та робоча документація передаються замовнику на паперовому (в чотирьох примірниках) та електронному носіях.

Так, п. 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 передбачено, що капітальний ремонт Сукупність робіт на обєкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території. ДБН А.2.2-3-2014 3 Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації обєкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Згідно п. 4.1 ДБН А.2.2-3:2014, проектна документація для будівництва має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил. Не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об'єктів без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження обєктів.

У відповідності до п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3:2014, для об'єктів III категорії складності проектування здійснюється в дві стадії: 1) проект (П); 2) робоча документація (Р).

Крім того, пунктом 5 Порядку № 45 встановлено, що укладення та виконання договорів на виконання проектних робіт здійснюються у порядку, встановленому Загальними умовами укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2005 року N 668.

Згідно пункту 5 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2005 року N 668, договір підряду укладається у письмовій формі.

Пунктом 91 цих Загальних умов визначено, що передача виконаних робіт (об'єкта будівництва) підрядником і приймання їх замовником оформлюється актом про виконані роботи.

Однак, позивачем не надано до перевірки та до суду договорів на виконання проектних робіт у письмовій формі та актів приймання-передачі.

Згідно п.8 ст.36 Закону № 3038-VІ (в редакції, яка діяла на момент подачі декларації), замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

З правового аналізу вищезазначених норм права випливає, що саме на замовника покладено відповідальність за достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, за недотримання чого передбачені відповідні санкції.

Тобто, санкції передбачені за зазначення недостовірних даних в поданій декларації не застосовуються тільки у випадку самостійного виявлення порушень, однак в даному випадку недостовірні дані виявлені під час здійснення позапланової перевірки органом держархбудконтролю.

Аналогічні приписи закріплені і в п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13 квітня 2011 № 466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданих ним повідомленні, декларації, за виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Водночас, суд звертає увагу, що представником позивача в своєму адміністративному позові акцентовано увагу, що Ізюмська міська рада ніколи не затверджувала проектну документацію на об'єкт: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області , а лише кошторисну частину (а.с. 7).

Тобто, фактично, позивачем підтверджено, що Ізюмською міською радою подано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 31.05.2016 №ХК 50, в якій зафіксовано недостовірні дані про затвердження замовником проектної документації, яка, згідно пояснень позивача, Ізюмською міською радою взагалі не була затверджена, що в свою чергу вказує на порушення позивачем п.8 ст.36 Закону № 3038-VІ.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Таким чином, приймаючи до уваги, що відповідачем виявлено порушення Ізюмською міською радою п.8 ст.36 Закону № 3038-VІ, яке виявилось у зазначенні недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт, то інспектором Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області правомірно та у відповідності до вимог чинного законодавства сформовано припис № 81/91/1-Пр від 23.03.2017 року про зупинення будівельних робіт на об'єкті: Капітальний ремонт будівлі з впровадженням заходів з енергозбереження Ізюмської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня № 5 Ізюмської міської ради, Харківської області по пр. Леніна, 57 у місті Ізюм Харківської області, а відтак у задоволенні позовних вимог в частині визнання противними дій суб'єкта владних повноважень по складання вказаного припису слід відмовити.

З приводу заявлених позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування припису суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області - 81/91/1-Пр від 23.03.2017, то суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вказаної частини позовних вимог, з огляду на похідний характер від попередньої вимоги, у задоволенні якої судом також відмовлено.

Щодо заявлених позовних вимог щодо визнання протиправними дії суб'єкта владних повноважень інспекційного відділу № 2 по складанню Постанови № 11/1020-1990 від 31.03.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, то суд звертає увагу на наступне.

За змістом приписів п.16 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

При цьому п.17 Порядку №244 встановлено, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 19 Порядку №244 визначено, що доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Згідно з п.22 Порядку №244 за результатами розгляду справи посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Частиною 8 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

Так, матеріалами справи підтверджено, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту ДАБІ у Харківській області 31.03.2017 року розглянуті матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено Постанову №11/1020-1990 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно з якою Ізюмську міську раду визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 4 частиною 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» КУпАП та накладено штраф у сумі 144000,00 гривень.

На розгляд справи Ізюмський міський голова ОСОБА_4 не прибув.

Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою КМУ від 06.04.1995 № 244 передбачено, що, у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документів, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Так, на виконання вимог Порядку №244, постанова від 31.03.2017 №11/1020- 1990 була надіслана поштою (Харківська дирекція УДППЗ «Укрпошта» відділення поштового зв'язку 03.04.2017 №39).

Суд зазначає, що пунктом 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за правопорушення: виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації: на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Таким чином, вказаною правовою нормою визначено відповідальність саме замовника будівництва у разі, зокрема, зазначення ним у декларації про початок виконання будівельних робіт недостовірних даних.

Отже, системний аналіз норм Законів України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» свідчить, що необхідними і достатніми складовими підстав притягнення до відповідальності суб'єктів містобудування за наведення недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт, є безпосередньо наведення завідомо недостовірних даних щодо об'єкту містобудування, та виконання підготовчих або будівельних робіт на об'єкті, опис якого наведено в декларації, як складова відповідного правопорушення, наслідком чого є порушення інтересів держави, що захищаються відповідними нормативно-правовими актами.

Підсумовуючи вищезазначене, з огляду на те, що Ізюмською міською радою (як замовником виконання робіт) в декларації про початок виконання будівельних робіт було зазначено про факт затвердження проектної документації, у той час як замовником фактично було затверджено лише кошторисну документацію, що також було підтверджено представником позивача, то суд приходить до висновку про допущення Ізюмською міською радою порушення вимог ч.8 ст. 36 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачена відповідальність згідно з п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», що було належним чином та у відповідності до вимог чинного законодавства досліджено суб'єктом владних повноважень з дотримання процедури, яка передбачена приписами вищезазначених норм права, а відтак суд приходить до висновку, що відповідач під час прийняття спірної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.03.2017 року № 11/1020-1990 діяв у межах та на підставі вимог чинного законодавства, а тому у задоволенні вказаної частини позовних вимог слід відмовити.

З приводу заявлених позовних вимог щодо визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.03.2017 року № 11/1020-1990 , то суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вказаної частини позовних вимог, з огляду на похідний характер від попередньої вимоги, у задоволенні якої судом також відмовлено.

Згідно з частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого вирішує справи відповідно до Конституції України та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Ізюмської міської ради Харківської області є необґрунтованими та безпідставними, у зв'язку з чим залишає їх без задоволення.

Керуючись ст.ст. 159-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову Ізюмської міської ради Харківської області до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області в особі інспекційного відділу № 2 про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування акту, протоколу, припису і постанови - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлено 04 вересня 2017 року.

Суддя Р.В. Мельников