Справа № 576/1532/17
Суддя: Колодяжний А. О.
Дата ухвалення: 2017-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 576/1532/17
Провадження № 2-а/576/76/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2017 року м. Глухів

Глухівський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого - судді Колодяжного А.О.,

за участю секретаря - Терені Л.О.,

представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань суду в м. Глухів справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Худана Юрія Михайловича, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (надалі також - позивач) звернулась до Глухівського міськрайонного суду Сумської області з позовною заявою до головного інспектора будівельного нагляду управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Худана Ю.М. (надалі також - відповідач), і просила скасувати постанову № 176 від 17.08.2017 р. по справі про адміністративне правопорушення.

Позовні вимоги мотивовані тим, що зазначеною вище постановою її було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 9 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та накладено штраф в сумі 8 500 грн. за надання недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Цю постанову вона вважає незаконною, оскільки при розгляді справи інспектор не вирішив клопотання про заявлений йому відвід, інспектор був упереджений у об'єктивному аспекті принципу справедливості; висновки інспектора не відповідають обставинам, встановленим на підставі досліджених у справі доказів; у постанові не визначено, які обов'язкові норми державних будівельних правил було порушено; всупереч порядку, до участі у перевірці не було залучено генерального підрядника та субпідрядника та осіб, які здійснювали авторський і технічний нагляд; форма протоколу не відповідає встановленій формі в частині позицій «свідки порушення» та «додатки».

У судовому засіданні, представник позивача позов підтримав з підстав, що в ньому викладені.

Відповідач в судове засідання не з'явився. Однак враховуючи скорочений час для розгляду цієї справи, суд вирішив розглянути справу без участі відповідача.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до наступних висновків.

Позивач у позові зазначала, що вона була позбавлена можливості об'єктивного і неупередженого розгляду її справи, оскільки інспектор, який розглядав справу, складав на неї і протокол, і проводив власне перевірку. На цій підставі з посиланням на п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) її представником заявлено відповідачу відвід, який не був вирішений інспектором (а.с.9).

Розглядаючи вказаний аргумент позивача, слід зазначити, що чинний КУпАП не забороняє одному і тому ж адміністративному органу проводити перевірку, складати протокол та розглядати справу в адміністративній процедурі. Більш того, все це входить до повноважень і обов'язків інспектора будівельного нагляду. Також цей закон не передбачає порядку вирішення відводів при розгляді справ у адміністративних процедурах.

Крім того, суд також визнає, що в даній ситуації рішення інспектора будівельного нагляду не є остаточним і у позивача існує можливість судового оскарження цього рішення.

Зокрема, Європейський суд з прав людини у рішеннях по справах: «Белілос проти Швейцарії» від 29.04.1988 р. п. 68, «Озтюрк проти Німеччини» від 21.02.1984 р. п. 58, «Лутц проти Німеччини» від 25.08.1987 р. п. 57, зазначав: «З урахуванням великої кількості дрібних правопорушень, особливо в тому що стосується правил дорожнього руху, держави - члени Конвенції можуть звільнити свої суди від завдання переслідування і покарання винних в такого роду порушеннях. Передача функції розслідування та покарання за дрібні правопорушення адміністративним властям не є несумісною з Конвенцією за умови, що заінтересована особа матиме можливість оскаржити прийняте щодо нього рішення в суді, який надасть йому гарантії відповідно до статті 6».

У цій справі позивач оскаржила рішення інспектора будівельного нагляду до суду, який має компетенцію на перегляд як питань фактів, так і питань права, та повноваження суду у цій справі не обмежені контролем лише за тим, чи не порушувалась свавільно процедура прийняття рішення інспектором з будівельного нагляду.

Отже, позивач має можливість на стадії судового контролю домогтися перегляду фактичної сторони справи, з усіма гарантіями, передбаченими ст. 6 Конвенції, а тому питання необ'єктивності інспектора необхідно оцінювати виходячи з дослідження фактичної сторони справи.

Вирішуючи у цій справі питання фактів і права суд виходить з наступного.

Адміністративна відповідальність за ч. 9 ст. 96 КУпАП настає у разі експлуатації об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті.

З постанови № 176 по справі про адміністративне правопорушення від 17.08.2017 р., прийнятої головним інспектором будівельного нагляду Худаном Ю.М., слідує, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП, за дії, що виразились у наведенні недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації (а.с.5-6).

Зокрема у цій постанові інспектором конкретизовано, що в декларації про готовність об'єкта до експлуатації № 24 від 05.07.2017 р. на об'єкт: «Нове будівництво диспетчерського пункту на території господарського двору ТОВ «Велетень» Сумська область, м. Глухів, вул. Матросова, 31, директор ТОВ «Велетень» ОСОБА_2 вказала недостовірні дані. На об'єкті невиконані роботи, які передбачались робочим проектом В-214-31-АБ, з влаштування по периметру будівлі асфальтобетонної відмостки, утеплення зовнішніх стін пінополістиролом 100 мм, штукатурка декоративна та акрилове фарбування, чим порушила п. 9 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затв. постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 461, ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Залишається перевірити чи дійсно позивач вчинила дії, зазначені у диспозиції ч. 9 ст. 96 КУпАП, а саме навела недостовірні дані у декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

У відповідності до п. 3 п. 18 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затв. постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 461, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації (далі - декларація).

Відповідно до робочого проекту В-214-31-АБ «Нове будівництво диспетчерського пункту на території господарського двору ТОВ «Велетень» по вул. Матросова, 31, в м. Глухові Сумської області», передбачалось серед архітектурно-будівельних рішень влаштування по периметру будівлі асфальтобетонної відмостки, утеплення зовнішніх стін пінополістиролом 100 мм, штукатурка декоративна та акрилове фарбування (а.с.14-73). Зокрема у завданні на проектування, яке затверджувалось позивачем особисто, було зазначено про виконання проекту в об'ємі архітектурно-будівельних рішень, що передбачало влаштування по периметру будівлі асфальтобетонної відмостки, утеплення зовнішніх стін пінополістиролом 100 мм, штукатурка декоративна та акрилове фарбування (а.с.16, 41, 45).

Копією декларації про готовність об'єкта до експлуатації № 24 від 05.07.2017 р., стверджується, що позивач, як директор ТОВ «Велетень», що виступало замовником, подала до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області декларацію на об'єкт: «Нове будівництво диспетчерського пункту на території господарського двору ТОВ «Велетень» по вул. Матросова, 31, в м. Глухові Сумської області» (а.с.10-13).

У п. 17 цієї декларації, позивач зазначила, що на об'єкті виконано всі передбачені проектною документацією згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами роботи, у тому числі щодо доступності маломобільних груп населення (а.с.13).

Тобто позивач навела у своїй декларації дані про те, що на новому об'єкті виконані усі роботи, що передбачались проектом і ці роботи виконані відповідно до нормативних правил і стандартів.

На останній сторінці цієї декларації позивач підписалась за те, що їй відомо, що за подання не в повному обсязі та недостовірних даних, зазначених в декларації про готовність об'єкта до експлуатації, встановлена відповідальність відповідно до закону.

Після подання вказаної декларації, орган архітектурно-будівельного контролю у відповідності до п. 18 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, проводить перевірку повноти даних, зазначених у декларації. При цьому вказана норма, як видно з її тексту, не зобов'язує залучати до участі у перевірці осіб, які здійснювали авторський чи технічний нагляд, про що зазначала в позові позивач, оскільки метою цього контролю є виключно перевірка повноти даних, зазначених у декларації.

Копією акту перевірки № 355 від 27.07.2017 р. стверджується, що на об'єкті невиконані роботи, які передбачались робочим проектом В-214-31-АБ, з влаштування по периметру будівлі асфальтобетонної відмостки, утеплення зовнішніх стін пінополістиролом 100 мм, штукатурка декоративна та акрилове фарбування (а.с.87-103, 117-124).

З вказаним актом перевірки позивач була ознайомлена 27.07.2017 р., про що свідчать її підписи на останній сторінці акту перевірки. При цьому позивач не висловлювала жодних заперечень чи зауважень стосовно виявлених при перевірці недоліків, що підтверджується її підписом у акті та відсутністю відповідних зауважень у графі VIII акту перевірки.

Отже перевіркою встановлено, що станом на момент подання позивачем декларації, не були виконані усі роботи щодо архітектурно-будівельних рішень, що зазначалися у завданні робочого проекту В-214-31-АБ.

А тому зазначивши у декларації відомості про те, що на об'єкті виконано всі роботи передбачені проектною документацією, позивач навела недостовірні дані у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 9 ст. 96 КУпАП.

За таких обставин в діях позивача був наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП і відповідач у повній відповідності до своєї компетенції, цілком правильно встановивши фактичні обставини справи, виніс законну постанову про накладення на позивача адміністративного стягнення, врахувавши при цьому характер вчиненого правопорушення, особу порушника та стягнув штраф фактично у мінімальному розмірі - 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 грн.

При цьому, як вбачається з оскаржуваної постанови, відповідач приймав рішення на підставі дослідження усіх тих доказів, які були представлені і в цій справі, зокрема він розглянув декларацію, робочий проект, акт перевірки та протокол, а тому посилання позивача про те, що відповідач при вирішенні справи не мав необхідних відомостей, є необґрунтованими.

Також суд не приймає й доводів щодо невідповідності форми протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки протокол складено особою визначеною у ст. 255 КУпАП та за формою затвердженою Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 р. № 240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю». Крім цього у протоколі чітко зазначено фактичні обставини справи, з яких зрозуміла суть претензій, зокрема те, що позивачу пред'явлено не порушення норм архітектурно-будівельних стандартів, а наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Посилання представника позивача на те, що роботи, зазначені у акті перевірки, були проведені, що підтверджується фотознімками, суд також не приймає до уваги, бо зважаючи на акт перевірки, до якого позивачем не висловлювалось жодних претензій під розгляду справи відповідачем, з наданих фотознімків неможливо визначити чи були виконані ці роботи на час подання декларації, а не після винесення постанови про накладення адміністративного стягнення, як не і можливо визначити чи проведені ці роботи взагалі на даний час.

Таким чином, уважно розглянувши твердження скаржника в світлі всіх наявних матеріалів, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є явно необґрунтованими, а тому в задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

На підставі викладеного та відповідно до ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.ст. 8, 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, керуючись ст.ст. 2, 7-14, 159-163, 171-2, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Худана Юрія Михайловича, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Глухівський міськрайонний суд Сумської області шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня її проголошення. У разі, якщо судом проголошена лише вступна та резолютивна частина постанови, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя А.О.Колодяжний

Повний текст постанови складений та підписаний 12.09.2017 р.