Справа № 806/893/17
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2017-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Черняхович І.Е.
Суддя-доповідач:Моніч Б.С.
УХВАЛА

іменем України

"28" серпня 2017 р. Справа № 806/893/17

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Моніча Б.С.

суддів: Капустинського М.М.

Охрімчук І.Г.,

за участю секретаря судового засідання Полоневич Т.Ю.,

представників сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Новоград-Волинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "15" травня 2017 р. у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік Фарма" до Новоград-Волинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання дій протиправними, визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення № від 31.10.2016 ,-

ВСТАНОВИВ:

У березні 2017 року товариство з обмеженою відповідальністю "Юнік Фарма" (далі - ТОВ "Юнік Фарма") звернулось до суду з позовом , в якому просило визнати протиправними дії Новоград-Волинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області щодо проведення камеральної перевірки даних Єдиного реєстру податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік Фарма" за березень, квітень, травень, червень, вересень 2016 року; визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 31 жовтня 2016 року № про застосування до ТОВ "Юнік Фарма" штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних у розмірі 233474,62 грн.

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 15.05.2017 року позов задоволено.

Визнано протиправними дії Новоград-Волинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області щодо проведення камеральної перевірки даних Єдиного реєстру податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік Фарма" за березень, квітень, травень, червень, вересень 2016 року.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 31 жовтня 2016 року № про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік Фарма" штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних у розмірі 233474,62 грн.

Вирішено питання щодо повернення судових витрат.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Новоград-Волинська об'єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Житомирській області, звернулась до суду з апеляційною скаргою в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить постанову суду скасувати та прийняти нову, якою відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку , що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що Новоград-Волинською об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Житомирській області 31.10.2016 р. було проведено камеральну перевірку даних Єдиного реєстру податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік Фарма" за березень, квітень, травень, червень, вересень 2016 року.

За результатами перевірки складено акт №843/06-15-12-11/30600896 від 31.10.2016 (далі - Акт від 31.10.2016), в якому вказано, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН (а.с. 15-16).

Згідно висновків Акту від 31.10.2016 відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 31 жовтня 2016 року № про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік Фарма" штрафу у розмірі 233474,62 грн за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних (а.с. 13), а саме:

- затримка реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів - штраф в розмірі 103727,00 грн;

- затримка реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів - штраф в розмірі 42208,23 грн;

- затримка реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 61 і більше календарних днів - штраф в розмірі 87538,39 грн.

Рішенням Головного управління ДФС у Житомирській області №4151/6/06-30-10-01-05 в порядку адміністративного оскарження податкове повідомлення-рішення від 31.10.2016 № залишено без змін, а скаргу без задоволення (а.с.17-19).

Не погоджуючись із даним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду. З'ясувавши обставини справи, дослідивши докази на їх підтвердження, суд першої інстанції дійшов до висновку про задоволення позову.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з вказаним висновком, виходячи з наступного.

Спірні правовідносини регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України), Регламентом опрацювання податкових декларацій з податку на додану вартість, за якими задекларовано від'ємне значення та/або бюджетне відшкодування податку на додану вартість", затвердженим Наказом Державна податкова служба України, від 19.06.2012, №522 (далі - Регламент), Методичними рекомендаціями щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця", затвердженими Наказом Міністерство доходів і зборів України, від 14.06.2013, №165 (далі - Методичні рекомендації).

З приводу спірного питання по предмету проведення камеральної перевірки колегія суддів апеляційної інстанції з урахуванням норм Податкового кодексу, що діяли в редакції станом на час проведення перевірки зазначає наступне.

Відповідно до п.75.1, пп. 75.1.1 ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Згідно п.76.1 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

При цьому слід зазначити, що право платника оскаржувати рішення контролюючого органу про проведення перевірки стосовно нього не залежить від виду такої. Реалізація такого права за відсутності обов'язку у контролюючого органу повідомляти про перевірку до її проведення була б неможливою.

Крім того, незважаючи на законодавчо закріплену необов'язковість згоди платника податків на проведення камеральної перевірки, останній має право бути присутнім.

Зокрема, така перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Наказом Міністерством доходів і зборів України № 165 від 14.06.2013 року затверджено "Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця".

Згідно, пункту 2.5.1 цього Наказу визначено, що після закінчення строку, наданого платнику податків в інформаційному (електронному) повідомленні для самостійного виправлення помилок, проводиться камеральна (електронна) перевірка, за наслідками якої складається (формується):

- у разі встановлення помилок (порушень) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності - Акт про результати камеральної перевірки;

- у разі відсутності помилок (порушень) у податковій звітності - до впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" інспектор у тій частині перевіреної звітності, що заповнюється службовими особами Міндоходів, робить відмітку у графі "порушень (помилок) не виявлено" (якщо інше не визначено Кодексом), вказує дату проведення камеральної перевірки і ставить підпис; після впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" складається (формується) Довідка про результати камеральної перевірки для платників податку, які надали декларацію в електронному виді з визначеною IP-адресою.

Предметом камеральної перевірки є перевірка даних податкової звітності, за результатами якої встановлюється наявність або відсутність: помилок (порушень) у податковій звітності; неподання (несвоєчасного подання) податкової звітності. Приписи Методичних рекомендацій регулюють спірні правовідносини за спірний період та не суперечать нормам податкового законодавства.

З наявного в матеріалах справи акту перевірки вбачається, що предметом її дослідження є не податкова звітність товариства, а встановлення наявності порушення визначеного податковим законодавством терміну реєстрації податкових накладних, виданих позивачем за березень, квітень, травень, червень та вересень 2016 року.

При цьому термін реєстрації податкових накладних не є тим об'єктом, який підлягає дослідженню податковим органом шляхом проведення камеральної перевірки, оскільки не є даними податкової звітності, що відповідає припису абз.2 п.76.1 Податкового кодексу України.

Відповідно до ч. 2 с. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже висновок суду першої інстанції, що дії відповідача щодо проведення камеральної перевірки та оформлення її актом від 31.10.2016 №843/06-15-12-11/30600896 є неправомірними, оскільки перевірку здійснено всупереч положенням Податкового кодексу України, які регулюють процедуру її проведення є вірним.

Дана позиція узгоджується із позицією Верховного Суду України, викладеною в постанові від 27.01.2015 у справі № 21-425а14, за змістом якої, дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути належною підставою проведення перевірки. Невиконання таких вимог призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Таким чином недотримання умов та порядку проведення перевірки тягне за собою відсутність правових наслідків такої у вигляді прийнятого податкового повідомлення-рішення від 31.10.2016 р. №.

Доводи апеляційної скарги про те, що згідно приписів пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України камеральна перевірка може бути проведена з метою перевірки даних електронного адміністрування податку на додану вартість не відповідають дійсності.

Абзацом першим названої норми передбачено лише право використання під час перевірки окрім даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків також даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Право проводити перевірки, предметом яких є своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах надано податковим органам відповідно до абзацу другого підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, а цим абзацом ПК України доповнено згідно із Законом № 1797-VIII від 21.12.2016 року, тобто після проведення перевірки.

Щодо протиправності податкового повідомлення-рішення від 31.10.2016 р. № відносно термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН колегія суддів зазначає наступне.

Пунктом 1.1 статті 1 ПК України визначено, що Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Відповідно до п. 14.1.60 Податкового Кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового Кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів.

Разом з тим, як вірно вказав суд першої інстанції, підпунктом 120-1.3 Податкового Кодексу України, який діяв до 01.01.2016 (виключений згідно Закону України від 24.12.2015 року №909-VІІІ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році"), було передбачено, що порядок застосування штрафних санкцій, передбачених за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Зазначена норма є імперативною.

Отже, запровадження системи електронного декларування та відповідальності за порушення термінів реєстрації податкових накладних, встановлення (відміни) порядку накладення штрафних санкцій є тими нормативно-правовими актами, які впливають на показники бюджету, є складовою самого податку на додану вартість.

Крім того, суд першої інстанції вірно звернув увагу на те, що застосування податковим органом положень ПК України з урахуванням внесених Законами від 24.12.2014 та від 24.12.2015 змін, з метою накладення штрафних санкцій за порушення терміну реєстрації податкових накладних, може мати місце не раніше наступного бюджетного періоду, тобто не раніше 2016 року (для вчинених порушень в період з жовтня 2015 року до 01.01.2016) та 2017 року (для вчинених порушень в період з 01.01.2016 по березень 2016 року) відповідно.

Європейським судом з прав людини у рішеннях від 14.01.2011 року у справі "Щокін проти України" та від 07.07.2011 року у справі "Сєрков проти України" зазначено, що у разі допущення можливості неоднозначного тлумачення національного законодавства слід застосовувати його тлумачення у найсприятливіший для заявника спосіб.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції про задоволення позовних вимог є обґрунтованим та законним, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до статті 200 КАС України, суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Новоград-Волинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області залишити без задоволення, постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "15" травня 2017 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Б.С. Моніч

судді: М.М. Капустинський

І.Г. Охрімчук

Повний текст cудового рішення виготовлено "04" вересня 2017 р.

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: Товариство з обмеженою відповідальністю "Юнік Фарма" вул.Шевченка,19,м.Новоград-Волинський,Житомирська область,11701

- представник позивача Сметанкіна Т.В.АДРЕСА_1

3- відповідачу/відповідачам: Новоград-Волинська об'єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Житомирській області вул.Ушакова,3,м.Новоград-Волинський,Житомирська область,11704

- ,