Справа № 804/5/17
Суддя: Чорна Валерія Вікторівна
Дата ухвалення: 2017-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2017 р. справа № 804/5/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Чорної В.В.

при секретарі Колеснику І.О.

за участі представників сторін:

представників позивача Соломки М.Я., Мацук М.З.

представника відповідача Ільчака І.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Комунального підприємства «Райводоконал» Новомосковського району про застосування заходів реагування,-

в с т а н о в и в:

03 січня 2017 року Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Комунального підприємства «Райводоканал» Новомосковського району, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 14.04.2017 року, просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Комунального підприємства «Райводоканал» Новомосковського району шляхом заборони виконання робіт з підвищеною небезпекою працівникам відповідача, які безпосередньо беруть участь у експлуатації об'єктів підвищеної небезпеки та каналізаційно-очисних споруд та не пройшли навчання і перевірку знань з питань охорони праці - до усунення виявлених порушень, а також шляхом заборони експлуатації вантажопідіймальних кранів інв. № 3.528, № 3.527 - до усунення виявлених порушень.

Ухвалою суду від 06.01.2017 року по даній справі відкрито скорочене провадження (а.с. 2-3).

У зв'язку з надходженням заперечень відповідача, що унеможливлює ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, ухвалою суду від 06.02.2017 р. справу призначено до судового розгляду (а.с. 58).

В обґрунтування заявлених вимог, позивач зазначив, що у період з 19 по 20 грудня 2016 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було проведено позапланову перевірку стану дотримання законодавства з охорони праці та промислової безпеки Комунального підприємства «Райводоканал» Новомосковського району, підставою для чого став нещасний випадок зі смертельними наслідками, що стався з машиністом насосних установок. За результатами перевірки були виявлені численні порушення діючого законодавства з охорони праці та промислової безпеки, зокрема: не всі працівники пройшли навчання та перевірку знань з питань охорони праці, що є порушенням вимог п.3.11 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці; не проведене стажування машиністу насосних установок 2 розряду; допущені до роботи працівники, у тому числі посадові особи, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з питань охорони праці; не пройшли навчання «Правил техніки безпеки при експлуатації систем водопостачання і водовідведення населених місць»; не підлягають первинному, періодичному та позачерговому огляду вантажопіднімальні крани інв. №3.528, №3.527, що є порушенням п.7.3.1 «Правила будови та безпечної експлуатації вантажопіднімальних кранів». Зазначені порушення загрожують життю і здоров'ю працівників та у відповідності до вимог ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є підставою для застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (а.с. 3-6).

Від директора Комунального підприємства «Райводоканал» Новомосковського району Колп В.В. надійшли заперечення проти позову, в яких зазначено про часткове усунення підприємством порушень вимог законодавства з питань охорони праці, зазначених у приписах, які були складені за результатами проведених перевірок, що на думку відповідача свідчить про відсутність підстав для вжиття заходів, зазначених у позовній заяві. Також, представник відповідача зазначив, що на даний час не завершено процедуру досудового врегулювання спору, оскільки строк, наданий відповідачу на виконання вимог припису, на момент подання адміністративного позову не сплинув. Посилаючись на викладені обставини, відповідач просить суд відмовити у застосуванні заходів реагування (а.с. 38-38).

В судовому засіданні 14 квітня 2017 року представники позивача за довіреністю Соломка М.Я. та Мацук З.М. підтримали вимоги адміністративного позову та просили суд застосувати до відповідача зазначені у позовній заяві заходи реагування, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, з викладених у позові підстав.

Представник відповідача за довіреністю Ільчак І.Ю. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, посилаючись на обставини, викладені у письмових запереченнях.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

Комунальне підприємство «Райводоканал» Новомосковського району зареєстровано як юридична особа та здійснює свою діяльність за адресою: вул. Степова, буд. 1, м. Перещепине, Новомосковський район, з основним видом діяльності - насосна станція технічного водопостачання.

Матеріалами справи підтверджено, що Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області на підставі наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області № 2028-П від 16.12.2016 р. та направлення на проведення позапланової перевірки № 98/2.4-Н від 16.12.2016 р. у період з 19.12.2016 р. по 20.12.2016 р. проведено позапланову перевірку дотримання Комунальним підприємством «Райводоканал» вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці у зв'язку зі смертю потерпілого внаслідок нещасного випадку, що стався з машиністом насосних установок (2 розряду) Комунального підприємства «Райводоканал» Новомосковського району ОСОБА_6, за результатами якої складено акт №9/2.4-6 від 19.12.2016 року (а.с. 10-20).

Під час перевірки були виявлені численні порушення законодавства, зокрема: не розроблено на підприємстві на основі Типового положення, з урахуванням специфіки виробництва та вимог нормативно-правових актів з охорони праці, відповідне положення підприємства про навчання з питань охорони праці, а також не сформовані плани-графіки проведення навчання та перевірки знань з питань охорони праці, з якими мають бути ознайомлені працівники, що є порушенням п.3.2 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (НПАОП 0.00-4.12-05); не покладено на роботодавця відповідальність за організацію і здійснення інструктажів, навчання та перевірки знань працівників з питань охорони праці, що є порушенням п.3.19 НПАОП 0.00-4.12-05; не пройшли усі члени комісії у порядку, установленому Типовим положенням, навчання та перевірку знань з питань охорони праці, що є порушенням вимог п.3.11 НПАОП 0.00-4.12-05; не проведене стажування машиністу насосних установок 2 розряду ОСОБА_7 за програмою для конкретної професії, яка розроблена на підприємстві, відповідно до функціональних обов'язків працівника і затверджена керівником підприємства. що є порушенням п.7.6 НПАОП 0.00-4.12-05; допущені до роботи працівники, у тому числі посадові особи, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з питань охорони праці, наприклад ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_7, що є порушенням п.3.17 НПАОП 0.00-4.12-05; не проходять навчання і перевірку знань з питань охорони праці посадові особи стосовно робіт, що входять до їх функціональних обов'язків, безпосередньо на підприємстві, що є порушенням п.5.5 НПАОП 0.00-4.12-05; не пройшли навчання "Правил техніки безпеки при експлуатації систем водопостачання і водовідведення населених місць" всі працівники підприємства, що є порушенням п.1.6.4, 1.3.3 Правил техніки безпеки при експлуатації систем водопостачання і водовідведення населених місць (НПАОП 41.0-1-01-79); не підлягають первинному, періодичному та позачерговому огляду вантажопіднімальні крани інв. №3.528, №3.527, що є порушенням п.7.3.1 «Правила будови та безпечної експлуатації вантажопіднімальних кранів».

Виявлені перевіркою порушення, зазначені у рядках № 3, 6, 7, 8, 9, 18 таблиці, згідно висновків акту перевірки, є підставою для негайного зупинення робіт (виробництва), відсторонення від роботи працівників, що не пройшли навчання і перевірку знань з питань охорони праці, а також зупинення експлуатації обладнання, а саме: вантажопідіймальних кранів інв. № 3.528, № 3.527.

Як вбачається з акту перевірки, при перевірці був присутній директор Комунального підприємства «Райводоканал» Колп В.В., який отримав зазначений акт під підпис (а.с.20). Акт перевірки підписаний директором підприємства без заперечень.

Зазначені порушення, крім інших, викладені також в приписі № 9/2.4-6 від 19.12.2016 р. (пункти 3, 7, 8, 9, 18). При цьому, термін їх усунення в приписі не зазначений, оскільки наявність вказаних порушень тягне за собою застосування заходів реагування шляхом зупинення роботи підприємства. Щодо решти порушень - у приписі наведені строки їх усунення (а.с. 34-35).

Зазначений припис отримано директором Комунального підприємства «Райводоканал» Колп В.В. особисто.

Встановивши обставини справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення пред'явленого позову, з огляду на таке.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

Крім того, статтею 4 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 р. № 2694 визначено, що державна політика в галузі охорони праці базується, у тому числі на принципах пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 р. № 96, Держпраці є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно пункту 7 даного Положення, Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. Держпраці може покладати виконання завдань на утворені територіальні органи за міжрегіональним принципом. Управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.

Відповідно до вимог статті 38 Закону України «Про охорону праці», державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 р. (з наступними змінами), та наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України «Про затвердження Порядку організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства» № 464 від 10.09.2008 р. (з наступними змінами).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

У відповідності до ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

З аналізу наведеної норми закону вбачається, що у разі виявлення порушень за результатами проведеної перевірки орган державного нагляду (контролю) вживає відповідних заходів реагування: 1) або шляхом самостійного внесення суб'єкту господарювання припису, розпорядження, іншого розпорядчого документу щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу; 2) або, за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду; 3) або, у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

При цьому, у відповідності до ч. 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», виключно законами України визначаються повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документу.

Позивач, обґрунтовуючи правові підстави звернення до суду з даним позовом, посилається на ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», якою передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування), а також на ч. 7 ст. 7 цього ж Закону, якою передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Зі змісту вказаних правових норм вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров'ю людей.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем 19.12.2016 року складено припис № 9/2.4-6, а також припис № 17/2.4-2, якими зобов'язано відповідача усунути зафіксовані актом перевірки порушення у встановлений термін (а.с. 34-37).

Разом з тим, слід зазначити, що термін усунення порушень не повинен перевищувати трьох місяців; якщо порушення потребує заборони (обмеження) виконання робіт (виробництва), термін усунення не визначається.

Так, Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області під час позапланової перевірки дотримання Комунальним підприємством «Райводоканал» вимог законодавчих та нормативно-правових актів охорони праці, проведеної у зв'язку зі смертю потерпілого внаслідок нещасного випадку, що стався з машиністом насосних установок (2 розряду) Комунального підприємства «Райводоканал» Новомосковського району ОСОБА_6, складено акт № 9/2.4-6 від 19.12.2016 р, яким зафіксовані численні порушення законодавства, частина з яких тягне за собою повне або часткове зупинення діяльності підприємства (виконання робіт, надання послуг) шляхом звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування, оскільки їх наявність загрожує життю та здоров'ю людей.

Всі виявлені порушення зазначені також у приписах з визначенням граничного строку для їх усунення. Ті ж порушення, які мають наслідком застосування заходів реагування, зазначені у приписі без визначення строку для їх усунення.

Зокрема, до таких порушень, зазначених у акті та приписі, відносяться: непроходження окремими працівниками навчання та перевірки знань з питань охорони праці; непроведення стажування машиністу насосних установок 2 розряду; допущення до роботи працівників, у тому числі посадових осіб, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з питань охорони праці; не проходження навчання «Правил техніки безпеки при експлуатації систем водопостачання і водовідведення населених місць»; непроведення первинного, періодичного та позачергового огляду вантажопіднімальних кранів інв. № 3.528, № 3.527.

Вирішуючи питання про необхідність вжиття заявлених заходів реагування у розглянутому випадку, суд виходить із того, що статтею 13 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що роботодавець зобов'язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, а саме:

створює відповідні служби і призначає посадових осіб, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, затверджує інструкції про їх обов'язки, права та відповідальність за виконання покладених на них функцій, а також контролює їх додержання;

розробляє за участю сторін колективного договору і реалізує комплексні заходи для досягнення встановлених нормативів та підвищення існуючого рівня охорони праці;

забезпечує виконання необхідних профілактичних заходів відповідно до обставин, що змінюються;

впроваджує прогресивні технології, досягнення науки і техніки, засоби механізації та автоматизації виробництва, вимоги ергономіки, позитивний досвід з охорони праці тощо;

забезпечує належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, моніторинг за їх технічним станом;

забезпечує усунення причин, що призводять до нещасних випадків, професійних захворювань, та здійснення профілактичних заходів, визначених комісіями за підсумками розслідування цих причин;

організовує проведення аудиту охорони праці, лабораторних досліджень умов праці, оцінку технічного стану виробничого обладнання та устаткування, атестацій робочих місць на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці в порядку і строки, що визначаються законодавством, та за їх підсумками вживає заходів до усунення небезпечних і шкідливих для здоров'я виробничих факторів;

розробляє і затверджує положення, інструкції, інші акти з охорони праці, що діють у межах підприємства (далі - акти підприємства), та встановлюють правила виконання робіт і поведінки працівників на території підприємства, у виробничих приміщеннях, на будівельних майданчиках, робочих місцях відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, забезпечує безоплатно працівників нормативно-правовими актами та актами підприємства з охорони праці;

здійснює контроль за додержанням працівником технологічних процесів, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, використанням засобів колективного та індивідуального захисту, виконанням робіт відповідно до вимог з охорони праці;

організовує пропаганду безпечних методів праці та співробітництво з працівниками у галузі охорони праці;

вживає термінових заходів для допомоги потерпілим, залучає за необхідності професійні аварійно-рятувальні формування у разі виникнення на підприємстві аварій та нещасних випадків.

Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Статтею 18 вказаного закону визначено, що працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії.

Працівники, зайняті на роботах з підвищеною небезпекою або там, де є потреба у професійному доборі, повинні щороку проходити за рахунок роботодавця спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці.

Порядок проведення навчання та перевірки знань посадових осіб з питань охорони праці визначається типовим положенням, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони праці.

Не допускаються до роботи працівники, у тому числі посадові особи, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з охорони праці.

У разі виявлення у працівників, у тому числі посадових осіб, незадовільних знань з питань охорони праці, вони повинні у місячний строк пройти повторне навчання і перевірку знань.

Наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці №15 від 26.01.2015 р. затверджено Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (НПАОП 0.00-4.12-05) (далі - Положення НПАОП 0.00-4.12-05).

Згідно п.3.2 Положення НПАОП 0.00-4.12-05, на підприємствах на основі Типового положення, з урахуванням специфіки виробництва та вимог нормативно-правових актів з охорони праці, розробляються і затверджуються відповідні положення підприємств про навчання з питань охорони праці, а також формуються плани-графіки проведення навчання та перевірки знань з питань охорони праці, з якими мають бути ознайомлені працівники.

Усі члени комісії у порядку, установленому Типовим положенням, повинні пройти навчання та перевірку знань з питань охорони праці (п.3.11 Положення НПАОП 0.00-4.12-05).

Відповідальність за організацію і здійснення інструктажів, навчання та перевірки знань працівників з питань охорони праці покладається на роботодавця (п.3.19 Положення НПАОП 0.00-4.12-05).

Відповідно до п.5.5 Положення НПАОП 0.00-4.12-05, посадові особи, крім зазначених у пп. 5.2 та 5.3, проходять навчання і перевірку знань з питань охорони праці стосовно робіт, що входять до їх функціональних обов'язків, безпосередньо на підприємстві.

Наказом Міністерства житлово-комунального господарства УРСР від 04.10.1979 р. № 407 затверджені Правила техніки безпеки при експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених місць, зокрема п.1.6.4 розд.6 яких вказано, що крім інструктажів всі працівники підприємства водопостачання та водовідведення зобов'язані пройти курсове навчання за даними Правилами у термін не пізніше трьох місяців з дня оформлення на роботу, за програмою, затвердженою головним інженером. Тривалість навчання робочих 8 або 12 годин, а для професій підвищеної безпеки 12 та 34 години.

Пунктом 1.3.3 розд. 3 вказаних Правил встановлено, що персонал споруд водопостачання та водовідведення може бути допущений до роботи лише після проходження навчання та перевірки знань з техніки безпеки та при дотриманні безпечних умов праці.

Також, у відповідності до п.7.3.1 Правил будови та безпечної експлуатації вантажопіднімальних кранів, затверджених наказом Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду № 132 від 18.06.2007 р., вантажопідіймальні крани і машини підлягають первинному, періодичному та позачерговому технічним оглядам у порядку, встановленому НПАОП 0.00-8.18-04 (687-2004-п).

Отже, відповідачем допущені порушення зазначених вище норм чинного законодавства з охорони праці, які зафіксовані в акті перевірки, наявність яких відповідачем не спростована, доказів їх повного усунення до суду не надано.

Частиною 1 статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно ч.7 ст. 7 Закону №877, на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та у строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідних розпорядчим документом.

Враховуючи, що виявлені перевіркою порушення, зазначені у рядку № 3, 6, 7, 8, 9, 18 таблиці акту перевірки є підставою для негайного зупинення робіт (виробництва), відсторонення від роботи працівників, що не пройшли навчання і перевірку знань з питань охорони праці, а також зупинення експлуатації обладнання, зокрема, вантажопідіймальних кранів інв. № 3.528, № 3.527, з метою запобігання спричиненню фізичної шкоди працівникам підприємства, особливо враховуючи той факт, що підставою для проведення позивачем перевірки додержання вимог законодавства у сфері промислової безпеки та охорони праці став нещасний випадок, який стався на підприємстві з машиністом насосних установок та призвів до смерті потерпілого, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами ч.4 ст. 94 КАС України, згідно з якими, у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 122, 160-162, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Комунального підприємства «Райводоканал» Новомосковського району шляхом:

- заборони виконання робіт з підвищеною небезпекою працівникам Комунального підприємства «Райводоканал» Новомосковського району, які безпосередньо беруть участь у експлуатації об'єктів підвищеної небезпеки та каналізаційно-очисних споруд та не пройшли навчання і перевірку знань з питань охорони праці - до усунення виявлених порушень;

- заборони експлуатації вантажопідіймальних кранів інв. № 3.528, № 3.527 - до усунення виявлених порушень.

В порядку ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, допустити негайне виконання постанови.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня проголошення постанови. Якщо судом у відповідності до частини 3 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України було проголошено вступну та резолютивну частину постанови, а також в разі прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складений 19 квітня 2017 року.

Суддя В.В. Чорна