Справа № 823/928/17
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2017-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Черкаси

30 серпня 2017 року справа № 823/928/17

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Тимошенко В.П.,

за участю секретаря судового засідання Потенко А.О.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування третього пункту наказу,

встановив:

14 червня 2017 року до суду з позовною заявою звернувся ОСОБА_1, в якій просить визнати протиправним та скасувати третій пункт наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №2720 від 08.06.2017 про призначення та проведення службового розслідування виданого начальником Департаменту патрульної поліції Національної поліції України підполковником поліції ОСОБА_2 у частині відсторонення від виконання службових обовязків за займаною посадою інспектора роти №3 батальйону Управління патрульної поліції в м. Черкаси Департаменту патрульної поліції Національної поліції України лейтенанта поліції ОСОБА_1.

Позивач належним чином повідомлений в судове засідання не зявився, свого представника не направив, заяву про розгляд справи без його участі на адресу суду не направив.

Відповідач належним чином повідомлений в судове засідання не зявився, свого представника не направив, заяву про розгляд справи без його участі на адресу суду не направив.

Відповідно до частини 1 статті 41 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи питання про можливість залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з такого.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 03.07.2017 зупинено провадження у даній справі. Судове засідання щодо можливості поновлення провадження призначене на 01.08.2017 о 09 год. 00 хв.

01.08.2017 ухвалою суду за клопотанням позивача продовжено термін зупинення провадження у справі. Судове засідання щодо можливості поновлення провадження призначене на 22.08.207 о 09 год. 00 хв.

В судове засідання, призначене на 22.08.2017 о 09 год.0 хв. позивач не зявився, про дату, час і місце судового розгляду позивач повідомлений належним чином (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 282 (а.с. 143), про причини неприбуття в судове засідання не повідомив, заяви про розгляд справи без його участі не подав.

22.08.2017 усною ухвалою суду відкладено розгляд питання про поновлення провадження у справі. Судове засідання щодо можливості поновлення провадження призначене на 30.08.2017 о 11 год. 40 хв.

В судове засідання, призначене на вказану дату, позивач не зявився повторно, про дату, час і місце судового розгляду позивач повідомлений належним чином (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 906 (а.с. 144), про причини неприбуття в судове засідання не повідомив, заяви про розгляд справи без його участі не подав.

Відповідно до частини 3 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, що передбачено статті 55 Конституції України.

Відповідно до частини 2 статті 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи (статті 120 КАС України), повідомлення суд про неможливість прибуття в судове засідання (стаття 40 КАС України), дотримання процесуальних строків.

Відповідно до статті 122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі.

Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки його повторної неявки у судове засідання суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.

Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Отже, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У даному випадку суд звертає увагу на те, що право позивача на доступ до суду жодним чином обмежене не було, оскільки про обставини розгляду справи, необхідність явки до суду позивач повідомлявся своєчасно та належним чином.

Зазначаючи про гарантоване Конвенцією право позивача на доступ до суду, суд не може оминути поза увагою і іншу складову такого права, як розумний строк розгляду справи, який пов'язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника.

При цьому, оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги факти невиконання ним процесуальних обов'язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Таким чином невиконання позивачем своїх процесуальних обов'язків є вагомою причиною, яка призводить до затягування розгляду справи та створює незручності для інших учасників судового процесу.

Враховуючи вищевикладені обставини та відсутність заяв від позивача щодо подальшого розгляду справи за його відсутності, суд дійшов висновку залишити позовну заяву без розгляду. Водночас, ця ухвала не перешкоджає повторному зверненню до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 128, 155, 158, 160, 165, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування третього пункту наказу, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом пяти днів з моменту її проголошення. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.П. Тимошенко