Справа № 210/3371/17
Суддя: Хлистуненко О. В.
Дата ухвалення: 2017-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1 ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/3371/17
Провадження № 2-а/210/175/17
У Х В А Л А

іменем України

"21" серпня 2017 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_2, розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_3 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду 15.08.2017 року з позовом до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю про скасування постанови. В позові просить скасувати постанову начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_5 №55-КР про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення від 25 липня 2017 року, у розмірі 6800,00 грн., відносно ОСОБА_3.

Також, до адміністративного позову представником ТОВ «Преміум ОСОБА_6» ОСОБА_4 додано клопотання про поновлення строку для подачі до суду адміністративного позову.

Справа підсудна Дзержинському районному суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Відповідно до статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, крім іншого, подано адміністративний позов у строк, встановлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження у справі.

Частиною 1 статті 99 КАС України встановлено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Відповідно до ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою прокурора, особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

За загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на звернення до адміністративного суду, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Правовий припис «в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом» означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Як вбачається із матеріалів справи, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 розглянута 25.07.2017 року без участі особи, яка притягувалася до адміністративної відповідальності.

Копію постанови №55-КР від 25.07.2017 року одержано 28.07.2017 року, що підтверджується відміткою в постанові.

Тобто перебіг строку, встановленого ст.99 КАС України, розпочався 28.07.2017 року, та сплинув 07.08.2017 року, а позивач скористався своїм правом звернення до суду лише 15.08.2017 року.

Так, до адміністративного позову додано клопотання представника ТОВ «Преміум ОСОБА_6» ОСОБА_4 про поновлення строку для подачі до суду адміністративного позову. Однак, позов подано до суду адвокатом ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3, представництво якого підтверджено договором про надання правової допомоги від 15.03.2017 року. Що стосується клопотання, то суд не бере його до уваги, оскільки воно подане представником ОСОБА_4. в інтересах позивача «Преміум ОСОБА_6», а також жодних документів такого представництва (договір, довіреність) не надано.

Відтак, позивачем та/або його представником клопотання про поновлення пропущеного ним строку оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення з зазначенням причин поважності такого пропуску до суду не подано.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст.17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав.

Слід зазначити, що судом виявляються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та повязані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що належних та допустимих доказів щодо поважності причин пропуску строку вчасного звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, позивач не надає, та відповідно судом не встановлено обставин, що свідчать про наявність об'єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк, а отже відсутні підстави для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з даним позовом, встановлений ст. 99 КАС України.

Статтею 100 КАС України встановлено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

На підставі викладеного, враховуючи закінчення строку встановленого законом для звернення до суду із позовом та не встановлення суддею поважних причин його пропуску та підстав для його поновлення, приходжу до висновку, що наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Вважаю за необхідне розяснити позивачу, що залишення позову без розгляду не позбавляє права заявника звернутися до суду повторно із позовною заяву та клопотанням про поновлення процесуального строку, виклавши обставини поважності його пропуску.

Керуючись ст. 99, 100, 107 КАС України,суддя,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_3 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю про скасування постанови залишити без розгляду.

Розяснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права позивача повторно звернутися до суду із позовом.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу протягом пяти днів з дня її отримання.

Суддя: О. В. Хлистуненко