Справа № 820/2441/17
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2017-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 серпня 2017 р. № 820/2441/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мороко А.С.,

за участю секретаря судового засідання - Кікояна Г.О.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Старости В.І.,

представника Головного управління Національної поліції України в Полтавській області - Котенка М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Харківського національного університету внутрішніх справ, треті особи - Національна поліція України, Головне управління Національної поліції України в Полтавській області, про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд з урахуванням визнати протиправним та скасувати наказ Харківського національного університету внутрішніх справ № 236 від 15.05.2017 в частині звільнення курсанта 3-го курсу факультету № 3 Харківського національного університету внутрішніх справ рядового поліції ОСОБА_4 з Національної поліції України через службову невідповідність та відрахування з числа курсантів Харківського національного університету внутрішніх справ; визнати протиправним та скасувати наказ Харківського національного університету внутрішніх справ № 148 о/с від 15.05.2017 про відрахування з числа курсантів та звільнення зі служби в Національній поліції України рядового поліції ОСОБА_4, курсанта третього курсу факультету № 3 за спеціальністю "Психологія" Харківського національного університету внутрішніх справ, зобов'язати Харківський національний університет внутрішніх справ поновити позивача у Національній поліції України та на посаді курсанта 3-го курсу факультету № 3 Харківського національного університету внутрішніх справ.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначає, що оскаржувані накази винесені відповідачем з порушенням закону, а саме поза межами строків застосування дисциплінарного стягнення, передбачених Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, наголошуючи, що позивача звільнено через службову невідповідність, а не притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Представник третьої особи - Головного управління Національної поліції України в Полтавській області, проти позову заперечував і просив відмовити у його задоволенні.

Третя особа - Національна поліція України, в судове засідання представника не направила, хоча належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи.

Заслухавши пояснення сторін, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, оцінивши докази, суд не знаходить підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

Судом встановлено, що з вересня 2014 року позивач - рядовий міліції ОСОБА_4, на підставі трьохстороннього договору про підготовку фахівця у вищому навчальному закладі Міністерства внутрішніх справ України від 01.09.2014, проходив підготовку у Харківському національному університеті внутрішніх справ за державним замовленням на денній формі навчання фахівця освітньо-кваліфікаційного рівня бакалавр за напрямом (спеціальністю) "Психологія".

Згідно з наказом відповідача № 236 від 15.05.2017 «Про звільнення курсанта ОСОБА_4.», за грубе порушення Присяги працівника поліції, правил етичної поведінки, вимог Закону України «Про Національну поліцію», ст. 52 Закону України «Про освіту», ст. 63 Закону України «Про вищу освіту», ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІУ, п. 6.7.3 Положення про вищі навчальні заклади МВС, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 14.02.2008 № 62, курсанта 3-го курсу факультету № 3 Харківського національного університету внутрішніх справ рядового поліції ОСОБА_4 звільнено з Національної поліції України через службову невідповідність та відраховано з числа курсантів Харківського національного університету внутрішніх справ.

Наказом відповідача № 148 о/с від 15.05.2017 відраховано з числа курсантів та звільнено зі служби в Національній поліції України рядового поліції ОСОБА_4, курсанта третього курсу факультету № 3 за спеціальністю "Психологія" Харківського національного університету внутрішніх справ, за п. 5 ч. 1 ст. 77 (через службову невідповідність) Закону України "Про Національну поліцію".

Підставою для видання спірних наказів стали рапорт старшого викладача кафедри кібербезпеки факультету № 4 ХНУВС майора міліції Рвачова О.М. від 13.05.2017 та висновок за матеріалами службового розслідування за інформацією, викладеною у рапорті старшого викладача кафедри кібербезпеки факультету №4 майора міліції Рвачова О.М. від 13.05.2017. Висновок за матеріалами службового розслідування затверджений ректором ХНУВС генералом поліції третього рангу Сокуренко В.В. 15.05.2017.

Відповідно до рапорту майора міліції Рвачова О.М. вбачається, що ним 12.05.2017 в рамках роботи в університетському навчально-тренувальному центрі боротьби з кіберзлочинністю та моніторингу кіберпростору, під час моніторингу комп'ютерної соціальної мережі "Вконтакте", виявлено повідомлення, що опубліковано 12.05.2017 о 18.30 год. в одному із харківських пабліків. До повідомлення додається відеозапис, на якому два молодих хлопця в формі курсантів поліції нецензурно висловлюють ставлення до своєї участі у забезпеченні публічної безпеки та українських пісень. У повідомленні йдеться мова, що курсанти, які відзняті на відеофрагменті, є курсантами факультету № З ХНУВС, а відео було відзнято у 2016 році під час святкування Дня незалежності України.

Згідно висновку за матеріалами службового розслідування від 15.05.2017, аналізом відеозапису встановлено, що на ньому крупним планом зображено двох осіб - курсанта 3-го курсу факультету №3 Харківського національного університету внутрішніх справ рядового поліції ОСОБА_4 та колишнього курсанта цього ж курсу ОСОБА_7, який завершив навчання в університеті 05.05.2017. ОСОБА_7 та ОСОБА_4 одягнені у формений одяг, знаходяться поблизу металевої огорожі, позаду якої видно майдан, паркову зону та будівлі (за зовнішніми ознаками вказане місце відповідає обстановці на майдані Свободи та парку ім. Т.Г. Шевченка у м. Харкові); період зйомки - літо, день, хмарно. Запис триває 19 секунд, зйомку веде ОСОБА_4 На запису ОСОБА_7 та ОСОБА_4, дивлячись у об'єктив та посміхаючись, із застосуванням ненормативної лексики "передають привіт" усім, хто втомився (нецензурно), після чого сам ОСОБА_4 висловлює невдоволення "хохляцькою музикою", а ОСОБА_7 повідомляє у камеру "День Независимости, 25 лет", після чого зйомка припиняється. При цьому за 19 секунд ОСОБА_4 висловився нецензурно лайкою 10 разів.

На підставі наказу Харківського національного університету внутрішніх справ від 15.08.2016 № 542 "Про участь особового складу університету в забезпеченні публічної безпеки та порядку у м. Харкові", ОСОБА_7 та ОСОБА_4 у складі інших осіб з числа постійного та перемінного складу університету, 24 серпня 2016 року у період з 15 до 21 години були залучені до забезпечення публічної безпеки та порядку у центральній частині міста Харкова.

З пояснень, наданих ОСОБА_4, вбачається, що ним факт скоєння описаного вище проступку не заперечується.

Відповідно до висновку службового розслідування запропоновано за грубе порушення Присяги працівника поліції, правил етичної поведінки, вимог Закону України «Про Національну поліцію», ст. 52 Закону України «Про освіту», ст. 63 Закону України «Про вищу освіту» ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІУ, п. 6.7.3 Положення про вищі навчальні заклади МВС, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 14.02.2008 № 62, курсанта 3-го курсу факультету № 3 Харківського національного університету внутрішніх справ рядового поліції ОСОБА_4 - звільнити з Національної поліції України через службову невідповідність та відрахувати з числа курсантів Харківського національного університету внутрішніх справ.

Вирішуючи питання про законності спірних наказів, суд враховує, що на час виникнення спірних правовідносин законодавство України змінювалось у зв'язку з проведенням реформування правоохоронної системи, та вони регулюються, зокрема, законами України «Про національну поліцію», «Про вищу освіту», «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ», Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29 липня 1991 року № 114.

Відповідно до частини 1 статті 63 Закону України «Про вищу освіту» особи, які навчаються у вищих навчальних закладах, зобов'язані: дотримуватися вимог законодавства, статуту та правил внутрішнього розпорядку вищого навчального закладу; виконувати вимоги з охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії, протипожежної безпеки, передбачені відповідними правилами та інструкціями; виконувати вимоги освітньої (наукової) програми.

Згідно з частиною 1 статті 46 цього Закону, підставами для відрахування здобувача вищої освіти є: завершення навчання за відповідною освітньою (науковою) програмою; власне бажання; переведення до іншого навчального закладу; невиконання навчального плану; порушення умов договору (контракту), укладеного між вищим навчальним закладом та особою, яка навчається, або фізичною (юридичною) особою, яка оплачує таке навчання; інші випадки, передбачені законом.

Відповідно до статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов'язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Статтею 19 цього Закону визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

На час виникнення спірних правовідносин, в частині питання підстав та порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності, зокрема рядових поліції, з огляду на відсутність Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосуванню підлягає Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно статті 2 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Зі змісту статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України вбачається, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема, дотримуватись законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють, тощо.

Відповідно до статті 12 Статуту за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу (частина 15 статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України).

Згідно частини 3 статті 16 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України дисциплінарне стягнення не може бути накладено, якщо з дня вчинення проступку минуло більше півроку. У цей період не включається строк проведення службового розслідування або кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Вимоги позивача в даній адміністративній справі ґрунтуються на твердженні, що позивача спірними наказами від 15.05.2017 звільнено за вчинення дисциплінарного проступку, з порушенням піврічного строку застосування дисциплінарного стягнення, оскільки «проступок» позивача, який полягав у застосуванні ненормативної лексики та висловленні свого невдоволення «хохляцькою музикою», мав місце 24 серпня 2016 року, а також те, що до позивача, враховуючи відсутність раніше накладених дисциплінарних стягнень, а також відсутність належного обґрунтування відповідачем проступку позивача як такого, застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення - звільнення.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Стаття 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначає, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, відповідно до пункту 5 - через службову невідповідність; пункту 6 - у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд зазначає, що згідно спірних наказів, позивача звільнено через службову невідповідність на підставі пункту 5 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» - через службову невідповідність.

Відповідно до статті 57 атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри та проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками. Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами. Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

Суд наголошує, що у випадку позивача, оцінка його ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посаді, а також перспектив його службової кар'єри, місця не мала, і атестація з метою такої оцінки, їй не передувала. Суд також наголошує, що відповідач не відноситься до переліку органів, які мають право проводити атестацію відповідних осіб.

Проте, суд також зазначає, що чинне законодавство не визначає терміну службової невідповідності і не ставить факт виявлення службової невідповідності прямо у залежність від факту проведення атестації.

Надаючи оцінку діям відповідача з приводу звільнення позивача через службову невідповідність, слід зазначити наступне.

Відповідно до Положення про порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів УРСР, від 29.07.1991 року № 114, це Положення визначає порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, їх права і обов'язки.

До рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ належать особи, які перебувають у кадрах Міністерства внутрішніх справ і яким присвоєно спеціальні звання, встановлені законодавством. Особам, які перебувають на службі в органах внутрішніх справ, присвоюються такі спеціальні звання, зокрема: рядовий міліції.

Враховуючи, що позивач проходив службу спочатку як рядовий міліції, а згодом після створення Національної поліції, як рядовий поліції, дане Положення, з огляду на його чинність, розповсюджується на позивача і підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Підстави звільнення зі служби осіб рядового і начальницького складу, в тому числі за порушення дисципліни, вчинення адміністративного чи кримінального правопорушення, встановлені пунктами 63-65 Положення про проходження служби особами рядового і начальницького складу.

Окремо пунктами 66 і 67 Положення про проходження служби особами рядового і начальницького складу передбачені підстави звільнення зі служби за скоєння вчинків, що дискредитують звання рядового і начальницького складу, та за вчинення злочину або адміністративного корупційного правопорушення

Зокрема, пунктом 66 Положення передбачено окрему підставу звільнення, а саме: особи рядового і начальницького складу, які скоїли вчинки, що дискредитують звання рядового і начальницького складу, звільняються з органів внутрішніх справ. При цьому звільнення проводиться з урахуванням вимог пункту 62 цього Положення.

З аналізу наведених вище положень Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ та Положення про проходження служби особами рядового і начальницького складу, суд приходить до висновку, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів внутрішніх справ і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Дана позиція також висловлена у інформаційному листі ВСУ від 01.07.2015, «Висновки Верховного Суду України, викладені у рішеннях, прийнятих за результатами розгляду заяв про перегляд судових рішень, за II півріччя 2015 року».

У висновку службового розслідування як і в наказі про звільнення № 236 від 15.05.2017 зазначено, що позивач дискредитував звання поліцейського як представника держави.

Суд зазначає, що чинним законодавством не визначено поняття дискредитації. Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довір'я когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету.

Отже, вчинення 24 серпня 2016 року позивачем проступку, який полягав у застосуванні ненормативної лексики та висловленні свого невдоволення «хохляцькою музикою», що вчинений ним під час здійснення охорони правопорядку з приводу святкування Дня незалежності України та зафіксований ним на камеру телефону, містить саме ознаки проступку, що підриває довіру та авторитет Національної поліції і її працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. А отже, такий вчинок не підпадає під поняття порушення службової дисципліни, за фактом якого слідує накладання дисциплінарного стягнення відповідно до вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ.

Зважаючи на те, що дійсно вчинок позивача, є несумісним з подальшим проходженням служби у лавах поліції, суд приходить до висновку, що обрана відповідачем підстава наказу «звільнення через службову невідповідність», а не «у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення» є обґрунтованою і не суперечить вимогам законодавства.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позову ОСОБА_4

Керуючись статтями 17, 86, 94, 159, 162, 163, 254 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_4 до Харківського національного університету внутрішніх справ, треті особи - Національна поліція України, Головне управління Національної поліції України в Полтавській області, про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлено 05 вересня 2017 року.

Суддя А.С. Мороко