Справа № 821/754/17
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2017-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/754/17
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Національної асоціації адвокатів України про визнання протиправними та скасування рішень,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду із адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області (далі - відповідач-1, КДКА Херсонської області), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Національної асоціації адвокатів України (далі - відповідач-2, ВКДКА), в якому просить визнати протиправними скасувати рішення дисциплінарної палати КДКА Херсонської області від 21.10.2016 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та рішення ВКДКА від 29.03.2017 року № ІІІ-014/2017 про залишення скарги позивача без задоволення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами розгляду скарги ОСОБА_2 на незаконні дії ОСОБА_1, який не мав права бути захисником її сина, 21.10.2016 року дисциплінарною палатою КДКА Херсонської області прийняте рішення, про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців. Вказане рішення оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Національної асоціації адвокатів України, яка 29.03.2017 року залишила його без змін, а скаргу позивача - без задоволення. Позивач вважає дані рішення протиправними, посилаючись на те, що він мав не лише законні підстави на участь як захисник у судових засіданнях по обвинуваченню ОСОБА_3, а й обов'язок вчиняти такі дії, оскільки повноваження щодо захисту йому надані дорученням Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Херсонській області, виданим на підставі ухвали суду про залучення захисника для здійснення невідкладної слідчої дії. Таке доручення діє до моменту виконання зазначеної слідчої дії, а не тільки у день його видачі на одне судове засідання та не передбачає укладення будь-яких угод з обвинуваченим та не позбавляє основного захисника його процесуальних прав. Також позивач наголосив, що рішення щодо притягнення його до відповідальності у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може прийматися лише у випадку систематичного чи грубого одноразового порушення правил адвокатської етики з врахуванням, зокрема, наслідків проступку, що, в даному випадку, відсутнє. На думку позивача, оскаржуване рішення відповідача-1 належним чином не обґрунтоване та прийняте з процедурними порушеннями, зокрема, під час розгляду дисциплінарного провадження не заслухано довідку члена дисциплінарної палати про перевірку відомостей, викладених в скарзі. Стосовно рішення відповідача-2, позивач зазначає, що за висновками комісії участі адвоката ОСОБА_1 у судових засіданнях здійснювалось на законних підставах, однак не відобразила це у своєму остаточному рішенні. Посилаючись на наведені обставини, просив позов задовольнити та скасувати рішення від 21.10.2016 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності та від 29.03.2017 року № ІІІ-014/2017 про залишення скарги без задоволення.

Позивач надіслав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, в порядку письмового провадження (ч. 4 ст. 122 КАС України).

Відповідач-1 не забезпечив явку свого представника у судове засідання, надіславши клопотання про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження та письмові заперечення, зі змісту яких слідує, що КДКА Херсонської області вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими. Відповідач-1 описав, відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", процедуру дисциплінарного провадження, прийняття за його результатами оскаржуваного рішення та зазначав, що при розгляді дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 дотримано всі процедурні вимоги. Разом з цим представник відповідача-1 наголошував, що надання правової оцінки діям адвоката та визначення їх кваліфікації відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Правил адвокатської етики цими законодавчими актами віднесено до повноважень відповідної Кваліфікаційно-дисциплінарні комісії. Розгляд дисциплінарної справи і притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є дискреційними повноваженнями кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у зв'язку із чим суд не може надавати правової оцінки посиланням позивача на необґрунтованість висновків дисциплінарної падати КДКА Херсонської області щодо порушення адвокатом Правил адвокатської етики. Перевірка доцільності виходить за межі компетенції адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Відповідач-2 не забезпечив явку свого представника у судове засідання, надіславши клопотання про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження та письмові заперечення. Відповідач-2 вважає доводи, викладені в позовній заяві безпідставними, необґрунтованими та такими, що не базуються на приписах чинного законодавства України та фактичних обставинах справи, а позовну заяву - такою, що не відповідає вимогам КАС України в частині обґрунтування позовних вимог та підтвердження їх відповідними доказами. Зазначає, що КДКА в Херсонській області діяла правомірно, відповідно до вимог чинного законодавства, у спосіб, в порядку та у межах наданих повноважень. Відтак, оскаржуване рішення ВКДКА, яким залишено без змін рішення КДКА в Херсонській області, є законним та обґрунтованим, оскільки прийняте з врахуванням всіх обставин справи при дотриманні вимог діючого законодавства України. Відповідач-2 також посилається на вихід адміністративного суду за межі компетенції і завдання адміністративного судочинства, оскільки розгляд дисциплінарної справи і притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є дискреційними повноваженнями ВКДКА. Просить відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

Право на зайняття адвокатською діяльністю адвоката ОСОБА_1 підтверджується свідоцтвом № 284, виданим Херсонською обласною Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури 04.02.2003 року.

04.04.2016 року на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області надійшла скарга ОСОБА_2 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Зі змісту скарги слідує, що ОСОБА_2 є матір'ю обвинуваченого ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, відносно якого кримінальне провадження № 0000503 розглядалось Дніпровським районним судом м. Херсона (справа № 666/6114/15-к). У межах розгляду даної кримінальної справи судом винесено ухвалу від 30.03.2016 року, за якою, на думку заявниці, безпідставно призначено захисника з Регіонального центру надання безоплатної вторинної правової допомоги у Херсонській області для участі у судовому засідання 30.03.2016 року, яке призначене не за графіком, а відповідно, про нього не знав адвокат її сина за договором - ОСОБА_5 На підставі ухвали від 30.03.2016 року у судове засідання з'явився адвокат ОСОБА_1, який ігнорував чинні норми законодавства, порушував присягу адвоката та поводив себе негідно. Адвокат ОСОБА_1 не взяв до уваги, що ОСОБА_3 мав захисника та не надавав своєї згоди на представництво його інтересів іншій особі і заперечував проти участі у справі адвоката ОСОБА_1 У зв'язку із відмовою підзахисного від адвоката ОСОБА_1, судове засідання відкладено на 31.03.2016 року, в якому взяв участь законний захисник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_5 та заявив відвід головуючій судді Рябовій О.Д. Колегія суддів задовольнила відвід, автоматизованою системою документообігу суду визначеного іншого головуючого - суддю Білу-Кисельову Г.А., яка призначила судовий розгляд на цей же день 31.03.2016 року о 16:00 год. та не повідомила про це законного захисника ОСОБА_3 - ОСОБА_5, внаслідок чого в судове засідання без будь-якої на те підстави прибув адвокат ОСОБА_1, який поводив себе грубо та цинічно, а тому в судовому засіданні виникла сварка з причини участі захисника ОСОБА_1, згоду на участь якого підсудній не надавав, що призвело до різкого погіршення стану здоров'я ОСОБА_3 та необхідності виклику йому швидкої медичної допомоги. На думку скаржниці, адвокат ОСОБА_1 своїми незаконними, безпідставними, цинічними діями, нехтуючи вимогами чинного законодавства, правилами адвокатської етики, порушуючи присягу адвоката, вчинив дії на шкоду своєму підзахисному, що є підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності чи позбавлення звання адвоката.

За результатами розгляду скарги ОСОБА_2 14.04.2016 року член дисциплінарної палати КДКА Херсонської області ОСОБА_6 склав довідку, в якій зазначив про відсутність в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку та, відповідно, необхідність відмови в порушенні дисциплінарної справи стосовно нього.

26.08.2016 року відповідач прийняв рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 та призначення справи до розгляду на 23.09.2016 року о 12:00 год., а також про повідомлення про час та місце розгляду справи скаржника та адвоката.

Матеріали справи містять докази надіслання рекомендованим листом на звернення позивача та вручення йому особисто 12.09.2016 року рішення про порушення дисциплінарної справи від 26.08.2016 року.

21.10.2016 року за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно позивача дисциплінарна палата КДКА Херсонської області одностайно прийняла рішення про притягнення адвоката ОСОБА_7 до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців за порушення вимог статті 23 Правил адвокатської етики, тобто вчинення дисциплінарного проступку відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Не погоджуючись із таким рішенням відповідача-1, позивач 18.11.2016 року звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Національної асоціації адвокатів України із скаргою про скасування рішення від 21.10.2016 року про притягнення адвоката ОСОБА_7 до дисциплінарної відповідальності та закриття дисциплінарної справи.

29.03.2017 року Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури прийняла рішення про залишення без задоволення скарги адвоката ОСОБА_7 та залишення без змін рішення дисциплінарної палати КДКА Херсонської області від 21.10.2016 року про притягнення адвоката ОСОБА_7 до дисциплінарної відповідальності.

Надаючи оцінку обґрунтованості вимог позивача про незаконність рішень про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, суд вважає за необхідне врахувати наступні обставини та положення законодавства.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 року № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).

Відповідно до статті 37 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; порушення дисциплінарної справи; розгляд дисциплінарної справи; прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Частиною 2 статті 38 Закону № 5076-VI визначено, що член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. (ч. 3 ст. 38 Закону № 5076-VI)

На стадії порушення дисциплінарної справи за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката (ч. 1 ст. 39 Закону № 5076-VI)

Процедура розгляду дисциплінарної справи визначена ст.ст. 40, 41 Закону № 5076-VI.

За приписами частини 2 статті 40 Закону № 5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Суд встановив, що матеріали дисциплінарного провадження стосовно позивача містять довідку від 14.04.2016 року, складену членом дисциплінарної палати КДКА Херсонської області ОСОБА_6 за результатами перевірки відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_2 За висновками ОСОБА_6 в діях адвоката ОСОБА_1 відсутні ознаки дисциплінарного проступку, а тому необхідно відмовити в порушенні дисциплінарної справи стосовно нього.

Втім, на засіданні дисциплінарної палати КДКА Херсонської області щодо розгляду справи відносно позивача не було заслухано повідомлення члена дисциплінарної палати ОСОБА_6, який проводив перевірку, чим порушено ч. 2 ст. 40 Закону № 5076-VI. Крім того, довідка від 14.04.2016 року не була предметом розгляду дисциплінарної палати КДКА Херсонської області 26.08.2016 року при вирішенні питання порушення дисциплінарної справи стосовно позивача, що також є порушенням ч. 1 ст. 39 вказаного Закону.

Відповідач-1 у своїх запереченнях не спростував вказаний факт, відтак суд відмічає порушення останнім процедури розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1

Щодо твердження відповідачів про відсутність у суду повноважень надавати оцінку обґрунтованості рішення дисциплінарної палати КДКА Херсонської області, суд відмічає наступне.

КДКА Херсонської області є суб'єктом владних повноважень у розумінні п. 7 ч. 1 ст. 3 КАС України.

У даній справі позивач оскаржує рішення відповідача прийняте ним як суб'єктом владних повноважень.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відтак суд вважає, що має право досліджувати обставини публічно-правового спору між позивачем та відповідачем та перевіряти відповідність спірного рішення критеріям, встановленим ч. 3 ст. 2 КАС України.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові ВСУ у справі № 821/1904/14 (рішення № 57933021).

Накладаючи на адвоката ОСОБА_1 стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців, відповідач-1 дійшов висновку про наявність у діях адвоката ознак грубого одноразового порушення Правил адвокатської етики, зокрема, статті 23 вказаних Правил.

Суд не погоджується із такими висновками відповідача-1 з огляду на наступне.

Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов'язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики (п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону № 5076-VI).

Критерії оцінки етичних аспектів поведінки адвоката визначені Правилами адвокатської етики, затвердженими Установчим З'їздом адвокатів України 17.11.2012 року (далі - Правила адвокатської етики), норми яких суд застосовує в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин.

За приписами частини 1 статті 23 Правил адвокатської етики до укладення договору з клієнтом адвокат (особа, уповноважена на підписання договору про надання правової допомоги від імені адвокатського бюро чи адвокатського об'єднання) повинен з'ясувати у нього, чи він не зв'язаний чинним договором з іншим адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об'єднанням) на виконання тотожного або такого, що частково збігається за обсягом, доручення.

Якщо клієнт зв'язаний чинним договором з іншим адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об'єднанням) на виконання тотожного або такого, що частково збігається за обсягом, доручення та бажає залучити ще одного адвоката (адвокатське бюро, адвокатське об'єднання), адвокат (особа, уповноважена на підписання договору про надання правової допомоги від імені адвокатського бюро чи адвокатського об'єднання), у випадку згоди на це клієнта, зобов'язаний одразу після укладення договору про надання правової допомоги проінформувати про це адвоката (адвокатським бюро, адвокатське об'єднання), який раніше прийняв доручення від клієнта (ч. 2 ст. 23 Правил).

Неприпустимо прямо або опосередковано схиляти клієнта до зміни адвоката (адвокатського бюро, адвокатського об'єднання), якщо немає об'єктивних підстав вважати, що подальше надання правової допомоги клієнту іншим адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об'єднанням) може завдати шкоди його інтересам (ч. 3ст. 23 Правил).

Аналіз наведених вище норм статті 23 Правил адвокатської етики дає підстави для висновку, що дана стаття регулює питання дотримання поваги до прав інших адвокатів на стадії прийняття доручення клієнта, тобто з'ясування адвокатом чи не зв'язаний клієнт чинним договором з іншим адвокатом до укладення з ним договору про надання правової допомоги, якщо так, то чи бажає залучити ще одного адвоката, та у разі згоди на це клієнта, невідкладно повідомити про це адвоката, який раніше прийняв доручення від клієнта. Передбачає вказана норма також неприпустимість дій адвоката щодо схиляння клієнта до зміни адвоката.

Так, ухвалою Дніпровського районного суду міста Херсона від 30.03.2016 року у справі № 666/6114/15-к з причини неявки захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5, який був завчасно повідомлений про день та час слухання справи, на підставі ст.ст. 48, 49, 52, 53 КПК України доручено керівнику Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Херсонській області призначити захисника для здійснення захисту ОСОБА_3 та забезпечити його прибуття на 30.03.2016 року о 16 год. 00 хв. у судове засідання для участі у проведенні невідкладної окремої процесуальної дії (вирішення питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою) у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у вчиненні злочинів, передбачених ст. 199 ч. 3 КК України.

Згідно з Дорученням для надання безоплатної вторинної правової допомоги особі, у кримінальному провадженні стосовно якої відповідно до положень КПК України захисник залучається слідчим, прокурором, слідчим, слідчим суддею чи судом для проведення окремої процесуальної дії від 30.03.2016 року № 021-0000540, виданого на підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Херсона від 30.03.2016 року у справі № 666/6114/15-к, адвоката ОСОБА_1 призначено для надання безоплатної вторинної допомоги у межах процесуальних прав і обов'язків, визначених ст.ст. 46, 47 КПК України протягом строку дії цього доручення вирішення питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.

Відповідно до частини 2 статті 47 КПК України захисник зобов'язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов'язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Захисник залучається слідчим, прокурором, слідчим суддею чи судом для здійснення захисту за призначенням у випадках та в порядку, визначених статтями 49 та 53 цього Кодексу (ч. 2 ст. 48 КПК України)

Статтею 49 КПК України визначено, що залучення захисника слідчим, прокурором, слідчим суддею чи судом для здійснення захисту за призначенням, в тому числі у випадках передбачених законом, що регулює надання безоплатної правової допомоги. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор виносить постанову, а слідчий суддя та суд постановляє ухвалу, якою доручає відповідному органу (установі), уповноваженому законом на надання безоплатної правової допомоги, призначити адвоката для здійснення захисту за призначенням та забезпечити його прибуття у зазначені у постанові (ухвалі) час і місце для участі у кримінальному провадженні.

Згідно зі статтею 52 КПК України участь захисника є обов'язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного.

Суд зазначає, що ОСОБА_3 обвинувачувався у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 199 КК України, яке в свою чергу, відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, а тому потребує обов'язкового залучення захисника.

Залучення захисника для проведення окремої процесуальної дії регулюється приписами статті 53 КПК України.

Так, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд залучають захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, виключно у невідкладних випадках, коли є потреба у проведенні невідкладної процесуальної дії за участю захисника, а завчасно повідомлений захисник не може прибути для участі у проведенні процесуальної дії чи забезпечити участь іншого захисника або якщо підозрюваний, обвинувачений виявив бажання, але ще не встиг залучити захисника або прибуття обраного захисника неможливе. Під час проведення окремої процесуальної дії захисник має ті ж самі права й обов'язки, що й захисник, який здійснює захист протягом кримінального провадження. Захисник як до процесуальної дії, так і після неї має право зустрічатися з підозрюваним, обвинуваченим для підготовки до проведення процесуальної дії або обговорення її результатів. Здійснення захисту під час проведення окремої процесуальної дії не покладає на захисника обов'язку надалі здійснювати захист у всьому кримінальному провадженні або на окремій його стадії.

Таким чином, із матеріалів дисциплінарної справи, пояснень адвоката ОСОБА_1 та рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності від 21.10.2016 року суд встановив, що 30.03.2016 року та 31.03.2016 року адвокат ОСОБА_1 здійснював участь у судових засіданнях на підставі Доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги для участі у проведенні невідкладної окремої процесуальної дії (вирішення питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою), яке діяло протягом проведення окремої процесуальної дії.

Суд дослідив надані позивачем аудіозаписи судових засідань, які відбулись 30.03.2016 року та 31.03.2016 року в приміщенні Дніпровського районного суду міста Херсона у справі № 666/6114/15-к та журнали вказаних судових засідань, прослухавши які суд встановив наступне.

30.03.2016 року колегією суддів Дніпровського районного суду міста Херсона у складі: головуючої судді Рябової О.Д., суддів - Ратушної В.О., Гордимова А.В. продовжено розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 199 КК України (справа № 666/6114/15-к). У судове засідання не з'явився захисник обвинуваченого ОСОБА_8, а обвинувачений ОСОБА_3 наполягав на участі адвоката. Прокурор заявив клопотання про залучення безоплатного захисника для проведення невідкладної окремої процесуальної дії, обвинувачений - заперечив. Суд задовольнив клопотання та відклав розгляд справи до 16:00 год. 30.03.2016 року.

30.03.2016 року о 16:38 год. Розгляд справи продовжений. У засідання прибув захисник ОСОБА_1 Обвинувачений та особа жіночої статі (з пояснень сторін - мати ОСОБА_3) заперечили проти участі призначеного адвоката, наполягали на розгляді справи лише за участю ОСОБА_8, висловлюючись голосно та емоційно, перешкоджаючи проводити судове засідання. Захисник ОСОБА_1, повідомляючи про наявність у нього доручення на участь у окремій слідчій дії, просив судове засідання перенести для надання можливості здійснення захисту саме адвокатом ОСОБА_8 Розгляд справи відкладений до 11:30 год. 31.03.2016 року.

У судовому засіданні 31.03.2016 року захисник ОСОБА_5 заявив відвід головуючій судді Рябовій О.Д. Колегія суддів задовольнила відвід, автоматизованою системою документообігу суду визначеного іншого головуючого - суддю Білу-Кисельову Г.А., яка призначила судовий розгляд на цей же день о 16:00 год.

31.03.2016 року колегією суддів Дніпровського районного суду міста Херсона у складі: головуючої судді Білої-Кисельової., суддів - Ратушної В.О., Гордимова А.В. о 16:27 год. відкрите судове засідання у справі № 666/6114/15-к, оголошено склад суду та поставлене питання про наявність відводів. Обвинувачений ОСОБА_3 відмовився відповідати на вказане питання, мотивуючи тим, що бажає до початку судового розгляду поспілкуватись зі своїм захисником ОСОБА_8, захисника ОСОБА_1 він не знає та не довіряє йому представництво власних інтересів. На питання колегії суду щодо відкладення розгляду справи адвокат ОСОБА_1 заявив, що він не є захисником ОСОБА_3 та уповноважений брати участь лише у окремій процесуальній дії - продовженні строку тримання під вартою, а не на участь у проведенні підготовчого засідання в цілому, у зв'язку з чим о 17:40 год. суд відкладає розгляд справи на 01.04.2016 року о 10:00 год.

Отже, при розгляді справи № 666/6114/15-к за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 199 КК України участь захисника є обов'язковою. Однак, захисник за договором - адвокат ОСОБА_5, відповідно до ухвали суду від 30.03.2016 року, завчасно повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не з'явився у судове засідання для проведення невідкладної слідчої дії, а саме: вирішення питання щодо доцільності продовження строків тримання обвинуваченого під вартою. У зв'язку з чим, керівник Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Херсонській області надав адвокату ОСОБА_1 доручення на участь окремій процесуальній дії.

Зі змісту письмових пояснень адвоката ОСОБА_1, наданих голові КДКА Херсонської області під час проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, 30.08.2017 року ОСОБА_1 телефонував адвокату ОСОБА_5 та мав з ним розмову стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 На спростування вказаного факту відповідач-1 суду будь-яких доказів не надав.

Суд зауважує, що факт наявності у адвоката ОСОБА_1 повноважень для участі в окремій процесуальній дії 30.03.2016 року та факт з'ясування ним у телефонному режимі із адвокатом ОСОБА_5 щодо обставин неявки останнього у судове засідання та правової позиції у справі підтверджені також відповідачем-2 у рішенні від 29.03.2017 року № ІІІ-014/2017.

Беручи до уваги вищевикладене, участь адвоката ОСОБА_1 у судових засіданнях 30.03.2016 року та 31.03.2016 року суд вважає такою, що не суперечить нормам процесуального законодавства України.

Загальні умови, підстави та строки притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності установлені ст. ст. 33 - 42 Закону № 5076-VI.

Відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України і є процедурою розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку (ч. 1 ст. 34 Закону № 5076-VI).

За приписами частини 2 статті 34 Закону № 5076-VI дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Згідно статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: попередження; зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи (ч. 1 ст. 41 Закону № 5076-VI).

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини (ч. 2 ст. 41 Закону № 5076-VI).

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 31 Закону № 5076-VI накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.

Крім того, за приписами статті 67 Правил адвокатської етики, при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення, з урахуванням дії презумпції невинуватості до відносин дисциплінарної відповідальності.

За правилами пункту 7 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов'язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Отже, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, факт вчинення якого повинен бути підтверджений належними доказами, тобто вина адвоката у вчиненні проступку повинна бути доведена у законному порядку. При цьому, при обранні виду дисциплінарного стягнення дисциплінарний орган повинен врахувати обставини вчинення проступку, його наслідки, особу адвоката, а також надати оцінку проступку, зокрема, чи наявні ознаки грубого одноразового порушення.

Варто відмітити, що ні рішення відповідача-1 від 26.08.2016 року про порушення дисциплінарної справи стосовно позивача, ні рішення від 21.10.2016 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до відповідальності не містить посилань на встановлення фактів недотримання позивачем положень статті 23 Правил адвокатської етики, зокрема, неповаги до прав інших адвокатів на стадії прийняття доручення клієнта чи належних доказів схиляння клієнта до зміни адвоката.

Фактично висновок відповідача-1 побудований лише на доводах, викладених у скарзі ОСОБА_2, без надання належної оцінки цим доводам, без повного та всебічного з'ясування обставин, в яких відповідач-1 вбачає ознаки дисциплінарного проступку, без спростування висновків члена дисциплінарної палати ОСОБА_6, викладених у довідці від 14.04.2016 року про відсутність у діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку.

Беручи до уваги вищевикладене, суд вважає, що у діях адвоката ОСОБА_1 відсутні ознаки грубого одноразового порушення Правил адвокатської етики, що є підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

За таких обставин суд дійшов висновку про протиправність рішення відповідача-1 від 21.10.2016 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1, відтак скасовує вказане рішення.

Щодо вимоги позивача щодо скасування рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Національної асоціації адвокатів України від 29.03.2017 року про залишення скарги ОСОБА_1 без задоволення, а рішення від 21.10.2016 року без змін, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої, п'ятої статті 52 Закону № 5076-VI в адвокатурі діє колегіальний орган - ВКДКА, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. Цей орган за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття (ч. 7 ст. Закону № 5076-VI).

Частиною другою статті 71 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд вважає, що відповідач-2, приймаючи рішення від 29.03.2017 року, не надав належної оцінки обставинам, встановленим відповідачем-1 у ході розгляду дисциплінарної справи стосовно позивача, не звернув увагу на відсутність беззаперечних, належних та допустимих доказів вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що має ознаки одноразового грубого порушення Правил адвокатської етики.

Варто зауважити, що відповідач-2 у своєму рішенні жодним чином не обґрунтував своїх висновків про наявність підстав для застосування до адвоката ОСОБА_1 такого заходу дисциплінарного стягнення, як зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.

За таких обставин суд дійшов висновку про протиправність рішення відповідача-2 від 29.03.2017 року та його скасування.

З огляду на викладене вище, суд задовольняє позовні вимоги ОСОБА_1 у повному обсязі.

Розподіл судових витрат суд здійснює за правилами статті 94 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 11, 71, 94, 158-163, 167 КАС України, суд, -

постановив:

Адміністративний позив задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області від 21.10.2016 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців.

Визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Національної асоціації адвокатів України від 29.03.2017 року № ІІІ -014/2017 про залишення скарги ОСОБА_1 без задоволення, а рішення КДКА Херсонської області від 21.10.2016 року без змін.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в сумі 640 (шістсот сорок) грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області () та в сумі 640,00 (шістсот сорок) грн. за рахунок бюджетних асигнувань Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Національної асоціації адвокатів України ().

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення. В разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Кисильова О.Й.

кат. 11.3