Справа № 617/1470/16-а
Суддя: Глоба М. М.
Дата ухвалення: 2017-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 617/1470/16-а
Провадження № 8-а/617/1/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2017 року Вовчанський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Глоби М.М.,

при секретарі судового засідання - Борщ Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Вовчанську заяву ОСОБА_1 представника ОСОБА_2 про перегляд судового рішення Вовчанського районного суду Харківської області від 22 лютого 2017 року у звязку з нововиявленими обставинами, третя особа - Державне підприємство «Вовчанське лісове господарство» по адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Рубіжненської сільської ради Вовчанського району Харківської області про скасування рішення, третя особа ОСОБА_3,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Вовчанського районного суду Харківської області від 22 лютого 2017 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Рубіжненської сільської ради Вовчанського району Харківської області (далі Рада) про скасування рішення, третя особа ОСОБА_3 відмовлено (справа № 617/1470/16-а).

Ухвалою колегії суддів Харківського апеляційного адміністративного суду від 19 квітня 2017 року вказану постанову районного суду залишено без змін.

У липні 2017 року ОСОБА_1 представник ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд судового рішення Вовчанського районного суду Харківської області від 22 лютого 2017 року у звязку з нововиявленими обставинами, в обґрунтування зазначив, що 10 липня 2017 року позивачу в ході моніторингу стало відомо, що земельна ділянка, яка була надана ОСОБА_4 на підставі рішення Ради № 51-VІ від 27 квітня 2012 року «Про надання дозволу на розробку проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд», та затверджений рішенням ХVІІІ сесії VІ скликання Ради від 15 лютого 2013 року. В подальшому даній земельній ділянці була присвоєна нова адреса: Харківська обл., Вовчанський район, с. Рубіжне, пров. Радянський, 7, - відноситься до земель лісогосподарського призначення. Просив скасувати постанову Вовчанського районного суду Харківської області від 22 лютого 2017 року; винести нову постанову, якою визнати незаконними дії Ради та скасувати рішення Ради № 51-VІ від 27 квітня 2012 року «Про надання дозволу на розробку проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» та рішення ХVІІІ сесії VІ скликання Ради від 15 лютого 2013 року «Про затвердження проекту землеустрою», які прийняті з перевищенням своїх повноважень.

Ухвалою суду від 09 серпня 2017 року до участі в розгляді заяви залучено в якості третьої особи Державне підприємство «Вовчанське лісове господарство» (далі ДП «ВЛГ»).

Під час судового розгляду представник заявника заявлені вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у заяві про перегляд судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами. Зазначив, що про існування обставини, що спірна земельна ділянка належить до земель лісогосподарського призначення, заявник дізнався внаслідок моніторингу судової практики на сайті Єдиного реєстру судових рішень.

Представник відповідача покладався на розсуд суду.

Представник третьої особи ОСОБА_3 просив відмовити у задоволенні заявлених вимог, оскільки заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що йому не було відомо та не могло бути відомо про обставину, щодо можливої належності земельної ділянки до земель лісогосподарського призначення.

Представник третьої особи ДП «ВЛГ» заявлені вимоги вважав обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки на його думку Рада не мала можливості розпоряджатись спірною земельною ділянкою, оскільки вона віднесена до земель лісогосподарського призначення.

Заявник та третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не зявились, сповіщались судом про час та місце розгляду заяви завчасно та належним чином, про поважність причин неявки суд не повідомили.

Суд вважає за можливим розгляд заяви за відсутності не зявившихся осіб, оскільки відповідно до вимог ч. 2 ст. 252 КАС України вказане не є перешкодою розгляду і перегляду судового рішення.

Вислухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали заяви, суд приходить до наступного.

Стаття 245 КАС України встановлює перелік вичерпних підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами з тим, щоб відповідно до принципу юридичної визначеності забезпечити стабільність судових рішень, але водночас надати можливість виправити судові рішення, неправосудність яких зазвичай обумовлена обставинами, незалежними від суду.

Нововиявленими є обставини (як фактичного, так і правового характеру), які:

1) об'єктивно існували на момент вирішення адміністративної справи;

2) не були відомі і не могли бути відомі на той час суду та хоча б одній особі, яка брала участь у справі.

Наявність обох цих умов для визнання обставини нововиявленою є обов'язковою.

Відповідно до ч. 2 ст. 245 КАС України передбачено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення;

3) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення;

4) скасування судового рішення, яке стало підставою для прийняття постанови чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

5) встановлення Конституційним Судом України неконституційності закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконано.

Зокрема, п. п. 4 і 5 ч. 2 ст. 248 КАС України встановлено, що у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами зазначаються обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час вирішення справи, а також обґрунтування з посиланням на докази, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду.

Так, при перегляді рішення суду за нововиявленими обставинами важливим є не порушення балансу між можливістю переглянути судове рішення за нововиявленими обставинами і принципом юридичної визначеності, який є складовою верховенства права. Принцип юридичної визначеності вимагає, серед іншого, якщо суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не повинне ставитися під сумнів. Жодна зі сторін не повинна вимагати перегляду остаточного і обовязкового судового рішення лише з метою повторного слухання та ухвалення нового рішення у справі.

В постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 22 травня 2015 року за № 7 «Про узагальнення судової практики розгляду адміністративними судами заяв про перегляд судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» зазначено, що в адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження.

На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення, суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто, перегляд справи у зв'язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими й ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Не є нововиявленими обставинами: ті, які виникли після ухвалення рішення (не існували на той момент); ті, на які посилалися як на докази сторони, або об'єктивно могли бути долучені як докази; невчасно подані сторонами докази; офіційні тлумачення Конституційного Суду України тощо.

Частиною 2 статті 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини в рішенні у справі «Правєдная проти Росії» від 18 листопада 2004 року зазначив, що одним із аспектів принципу Верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду. Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало чинності, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин.

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

Отже, істотними обставинами справи можуть бути такі, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це передусім, ті, що взагалі не були предметом розгляду по даній адміністративній справі в адміністративному суді у зв'язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі суду, особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи. Істотними для справи обставинами вважаються такі факти і події, які мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, що звернулись до суду з метою розгляду спірної ситуації, тобто ці факти існували вже під час розгляду спірної ситуації в суді, але не були і не могли бути відомі ні особам, які беруть участь у справі, ні суду, який розглядав її та вирішував спір по суті.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, представник заявника посилається на п. 1 ч. 2 ст. 245 КАС України та зазначає, що нововиявленою обставиною є те, що земельна ділянка, яка була надана ОСОБА_4 на підставі рішення Ради № 51-VІ від 27 квітня 2012 року «Про надання дозволу на розробку проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд», та затверджений рішенням ХVІІІ сесії VІ скликання Ради від 15 лютого 2013 року - відноситься до земель лісогосподарського призначення.

Суд приходить до висновку, що обставина, на яку посилається заявник та його представник, як на нововиявлену, не відповідає правовим положенням адміністративного судочинства. Щодо віднесення спірної земельної ділянки до земель лісогосподарського призначення, заявник довідався з Єдиного державного реєстру судових рішень, про наявність будь-яких перешкод щодо доступу до вказаного реєстру, заявник не зазначив, а тому заява задоволенню не підлягає.

Будь-яких інших обґрунтованих доказів на підтвердження того, що існують істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, заявником у заяві про перегляд справи за нововиявленими обставинами та в судовому засіданні зазначено не було.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що викладені в заяві обставини не можуть бути визнані нововиявленими обставинами в розумінні ст. 245 КАС України, у зв'язку з чим суд вважає заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами такою, що задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 8-14, 71, 86, 94, 159, 160-163, 167, 186, 253, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 представника ОСОБА_2 про перегляд судового рішення Вовчанського районного суду Харківської області від 22 лютого 2017 року у звязку з нововиявленими обставинами, третя особа - Державне підприємство «Вовчанське лісове господарство» по адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Рубіжненської сільської ради Вовчанського району Харківської області про скасування рішення, третя особа ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя -