Справа № 817/1266/17
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2017-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

31 серпня 2017 року Рівне №817/1266/17

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Комшелюк Т.О., перевіривши виконання вимог статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпеки) до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача про стягнення плати за проїзд.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви зясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Всупереч вимог даної норми позивачем до позовної заяви не додано документа, що посвідчував би сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову, що містить вимогу майнового характеру або доказів звільнення від його сплати.

Із матеріалів позовної заяви, вбачається, що позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви до вирішення справи по суті. Вказане клопотання обґрунтовує тим, що відповідно до кошторису Державної служби України з безпеки на транспорті, за яким здійснюється оплата судового збору, бюджетних коштів не вистачає.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено в Законі України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон №3674)

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №3674 (в редакції, чинній на час подання адміністративного позову) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч.1 ст.88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Зміст цієї статті передбачає право суду, а не обов'язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

З наведених норм вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч.1 ст.71 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.

Разом з тим, позивачем не надано жодного доказу, неможливості сплатити судові витрати. Зазначені обставини повинні підтверджуватися відповідними засобами доказування.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону №3674 судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.3 ч.2 ст.4 Закону №3674 розмір судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За наведених обставин слід запропонувати позивачу усунути зазначені недоліки позовної заяви в строк до 18 вересня 2017 року шляхом подання до суду документа, що посвідчував би сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову, що містить вимогу майнового характеру, за ставками, встановленими п.3 ч.2 ст.4 Закону №3674, або доказів звільнення від його сплати.

Керуючись ст. 88, 108 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпеки) до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд - залишити без руху.

Встановити Державній службі України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпеці) строк для усунення недоліків позовної заяви до 18 вересня 2017 року.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась з позовом.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Комшелюк Т.О.