Справа № 821/1139/17
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2017-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

821/1139/17

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2017 р.

м. Херсон

Справа № 821/1139/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі колегії: головуючого судді Войтовича І.І., суддів - Бездрабка О.І. , Кисильової О.Й., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Міського комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Херсона" до Державної фіскальної служби України, третя особа - Головне управління Державної казначейської служби України у Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

Міське комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства м. Херсона» (далі – позивач, МКП «ВУВКГ м. Херсона») звернулося до Херсонського окружного адміністративного суду з позовом до Державної фіскальної служби України, третя особа – Головне управління Державної казначейської служби України у Херсонській області в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України щодо не зарахування на рахунок міського комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства міста Херсона» у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника коштів з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв'язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам.

- зобов'язати Державну фіскальну службу України зарахувати шляхом збільшення сум поповнення електронного рахунку на рахунок міського комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства міста Херсона» (код ЄДРПОУ 03355726) у системі електронного адміністрування податку на додану вартість - на суму 764 310,68 грн. згідно платіжного доручення №19 від 17.12.2015 р., та на суму 572 591,26 грн. згідно платіжного доручення № 20 від 28.12.2015 р. з подальшим відображенням відповідного збільшення у витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

- зобов'язати Державну фіскальну службу України у місячний строк з дня набрання рішення законної сили надати до суду звіт про його виконання.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що МКП «ВУВКГ м. Херсона» не має можливості здійснювати реєстрацію податкових накладних в ЄДРПН контрагентам при здійсненні своєчасних розрахунків у повному обсязі нарахованих податкових зобов’язань з податку на додану вартість за що отримує штрафні санкції за несвоєчасну їх реєстрацію на суму податку на додану вартість визначеної у податкових накладних. Крім того, контрагенти МКП «ВУВКГ м. Херсона» отримують збитки через неможливість скористатися податковим кредитом та починаючи з 01 квітня 2016 р. не матимуть можливості отримати податковий кредит по податку на додану вартість за здійснені у грудні 2015 р. платежі за централізовані послуги з водопостачання та водовідведення. Враховуючи зазначене та не виконання ДФС України з грудня 2015 р. повноважень в частині врахування сум в системі електронного адміністрування податку на додану вартість і стало підставою для звернення з даним позовом до суду.

Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження без його участі. Позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача до суду не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. Про час, дату та місце судового розгляду відповідача повідомлено належним чином. До суду повернулося рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення 07.08.2017 р. з підписом уповноваженого представника відповідача.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. Про час, дату та місце судового розгляду третю особу повідомлено належним чином, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч.4 ст.128 КАС України у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Частиною 6 статті 128 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене суд вважає за можливе розглянути справу у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що Міське комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства м. Херсона» надає централізовані послуги з водопостачання та водовідведення населенню, бюджетним установам та підприємствам за регульованими державою тарифами.

Відповідно до чинного законодавства, держава відшкодовує підприємству завдані регулюванням тарифів збитки за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах.

Порядок погашення заборгованості з різниці в тарифах затверджує Кабінет Міністрів України.

Постановою КМУ від 4 червня 2015 р. № 375 було затверджено порядок та умови надання у 2015 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах.

Згідно даного порядку, підставою для проведення розрахунків з погашення заборгованості є договір про організацію взаєморозрахунків, який укладається підприємствами, що виробляли, транспортували та постачали теплову енергію, послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання і водовідведення населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення (далі - надавачі послуг), та іншими учасниками розрахунків з погашення заборгованості (далі - учасники розрахунків), у тому числі у разі заміни сторони у зобов’язанні під час здійснення розрахунків за електричну енергію та природний газ, згідно з довідкою, що підтверджує наявність в учасників розрахунків кредиторської та/або дебіторської заборгованості на дату укладення такого договору.

Відповідно до встановленого порядку були укладені договори про організацію взаєморозрахунків №6 від 11.08.2015 року, №17 від 01.12.2015 року, №18 від 01.12.2015 року, №32 від 16.12.2015 року згідно яких МКП «ВУВКГ м. Херсона» отримало грошові кошти в розмірі 5 517 184,18 грн., в якості погашення заборгованості з різниці в тарифах, які в подальшому перерахувало на рахунок ГУ ДКСУ в Херсонській області.

На підставі Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» від 28.12.2014 № 71-УІІІ (далі - Закон № 71) було запроваджено систему електронного адміністрування ПДВ (п. 35 підр. 2 розд. XX Кодексу): з 1 січня до 1 липня 2015 року (або до дати, визначеної в окремому рішенні Верховної Ради України про скорочення терміну перехідного періоду відповідно до пункту 7 Прикінцевих положень Закону №71) - у тестовому режимі; з 1 липня 2015 року - на постійній основі.

Основні принципи функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість визначено статтею 200-1 Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 200-1.1 статті 200-1 Податкового кодексу України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку:

- суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України;

- суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість;

- суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200 1 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 200-1.2 статті 200-1 Податкового кодексу України для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.

200-1.3. Платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (ЕНакл), обчислену за такою формулою:

ЕНакл = ЕНаклОтр + ЕМитн + ЕПопРах + ЕОвердрафт - ЕНаклВид - ЕВідшкод - ЕПеревищ; де:

ЕНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

ЕМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

ЕПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті.

Під час розрахунку показника ЕПопРах також враховується сума коштів у разі проведення органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, розрахунків платника податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв’язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України в рахунок погашення заборгованості з податку. При цьому для поповнення рахунка в системі електронного адміністрування податку враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов’язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, до виконання в повному обсязі за коригуючими реєстрами.

Крім того, приписами пункту 200-1.4 статті 200-1 Податкового кодексу України встановлено, що на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти:

в) з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв'язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, а рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України.

Згідно з пунктом 200-1.6 статті 200-1 Податкового кодексу України, за підсумками звітного податкового періоду, відповідно до задекларованих в податковій декларації результатів, платником проводиться розрахунок з бюджетом у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.

Якщо на дату подання податкової декларації з податку сума коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника податку перевищує суму, що підлягає перерахуванню до бюджету відповідно до поданої декларації, платник податку має право подати до контролюючого органу у складі такої податкової декларації заяву, відповідно до якої такі кошти підлягають перерахуванню: а) або до бюджету в рахунок сплати податкових зобов'язань з податку; б) або на поточний рахунок такого платника податку, реквізити якого платник зазначає в заяві, у сумі залишку коштів, що перевищує суму податкового боргу з податку та суму узгоджених податкових зобов'язань з податку.

На суму податку, що відповідно до поданої заяви підлягає перерахуванню до бюджету або на поточний рахунок платника, на момент подання заяви зменшується значення суми податку, визначеної пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, шляхом зменшення на таку суму показника загальної суми поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника.

Для відповідного перерахування таких коштів центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника, сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету/на поточний рахунок та реквізити поточного рахунку платника (у випадку подання заяви платника на повернення коштів на такий рахунок).

На підставі такого реєстру орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п'яти робочих днів після граничного терміну, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати платником сум податкових зобов'язань, здійснює таке перерахування до бюджету/на поточний рахунок платника податку.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, має право надсилати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коригуючі реєстри для уточнення інформації, зазначеної у раніше надісланих реєстрах.

Пунктом 200-1.7 статті 200-1 Податкового кодексу України встановленою, що кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.

Таким чином, перерахування сум податку до бюджету здійснюється у порядку, визначеному пунктом 200.2 статті 200 Кодексу, лише з рахунків в системі електронного адміністрування ПДВ.

Крім того, платник податків не має права самостійно розпоряджатися коштами, які знаходяться на такому рахунку.

Порядок та строки врахування таких сум у системі електронного адміністрування податку встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569 (далі - Порядок № 569) затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, який передбачає спрощення порядку збільшення реєстраційної суми на суму коштів, отриманих платником в рахунок погашення заборгованості з різниці в тарифах.

В подальшому, Кабінетом Міністрів України 18 листопада 2015 року прийнято постанову № 967, якою внесено зміни до Порядку № 569, в частині збільшення реєстраційної суми на суму коштів, отриманих платником у рахунок погашення заборгованості з різниці в тарифах.

Зокрема, згідно із внесеними до Порядку № 569 змінами, у разі проведення органами Державної казначейської служби України (далі - Казначейство) розрахунків платника податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв'язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до закону про Державний бюджет України в рахунок погашення заборгованості з податку, в поповнення електронного рахунка враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов'язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, за коригуючими реєстрами.

Таким чином, у разі здійснення Казначейством розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах, такі розрахунки будуть враховані в системі електронного адміністрування ПДВ шляхом збільшення показника SПопРах в межах проведених розрахунків з податку на суму зменшення залишку узгоджених податкових зобов’язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, у відповідності до порядку №569 зі змінами, на наступний день після проведення платежу.

Позивач звертався до ДФС України із проханням виконати вимоги чинного законодавства та здійснити зарахування відповідних коштів на поповнення електронного рахунку.

З метою врегулювання даного питання ДФС та ДКСУ вживаються заходи на виконання вимог Кодексу та постанови КМУ щодо врахування відповідних сум у системі електронного адміністрування ПДВ.

Після повторного звернення МКП «ВУВКГ м. Херсона» до ДФС України із вказаного питання, листом була отримана відповідь, якою повідомлено про вирішення питання.

Однак, на сьогодні ДФС України не зараховано на відповідному електронному рахунку з податку на додану вартість міського комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства міста Херсона» на загальну суму 1 336 901,94 грн., які було сплачено за договором від 01.12.2015 р. згідно платіжного доручення №19 від 17.12.2015р. у розмірі 764 310,68 грн., та за договором №32 від 16.12.2015 р., згідно платіжного доручення № 20 від 28.12.2015 р. у розмірі 572 591,26 грн.

Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку, що відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, не надано належних та допустимих доказів щодо виконання останнім положень податкового законодавства в частині направлення ним протягом наступного робочого дня з дати отримання інформації від Державної казначейської служби коригуючих реєстрів у межах залишку узгоджених податкових зобов'язань позивача як платника цього податку, що призвело до порушення права позивача на автоматичне збільшення його реєстраційної суми у системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Аналогічну правову позицію висловив також Київський апеляційний адміністративний суд в ухвалі від 10.05.2017 р. по справі №826/3740/16 та Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 29 березня 2017 року по справі № 806/208/16.

Окрім того, як вже зазначалося судом вище, позивач не є учасником спірних відносин у процесі формування даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість та не може самостійно впливати на органи державної влади, на які покладено обов'язок забезпечення відповідних процедур.

Щодо зазначення позивачем в позовній заяві про зобов'язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 267 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, має право зобов'язати суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення; за наслідками розгляду звіту суб'єкта владних повноважень про виконання постанови суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб'єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штраф у розмірі від десяти до тридцяти мінімальних заробітних плат.

Наведені процесуальні приписи не є імперативними, передбачають диспозитивну поведінку суду щодо зобов'язання суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Отже, суд вважає, що зобов'язати надати такий звіт, це право суду, а не обов'язок, а тому суд, в даному спорі не вбачає підстав для зобов'язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення.

Згідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Частиною1 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позов є підставний та необґрунтований, а тому його слід задовольнити.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 128, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України щодо не зарахування на рахунок міського комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства міста Херсона» у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника коштів з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв'язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам.

Зобов'язати Державну фіскальну службу України зарахувати шляхом збільшення сум поповнення електронного рахунку на рахунок міського комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства міста Херсона» (код ЄДРПОУ 03355726) у системі електронного адміністрування податку на додану вартість - на суму 764 310,68 грн. згідно платіжного доручення №19 від 17.12.2015 р., та на суму 572 591,26 грн. згідно платіжного доручення № 20 від 28.12.2015 р. з подальшим відображенням відповідного збільшення у витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Стягнути з Державної фіскальної служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Міського комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства міста Херсона» (код ЄДРПОУ 03355726) сплачений судовий збір в сумі 1600, 00 грн. (Одна тисяча шістсот гривень 00 коп.) шляхом безспірного списання.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення. В разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Головуючий суддя Войтович І.І.

Суддя Бездрабко О.І.

Суддя Кисильова О.Й.

кат. 8