Справа № 815/4284/17
Суддя: Завальнюк І. В.
Дата ухвалення: 2017-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

815/4284/17

Справа № 815/4284/17

У Х В А Л А

21 серпня 2017 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Завальнюк І.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування припису, постанов, рішення та наказу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом, в якому просить суд скасувати припис від 07.02.2017, постанови про накладення штрафу від 17.02.2017 № 51, рішення про скасування реєстрації декларації від 09.02.2017 № 13, наказ про скасування реєстрації декларації від 09.02.2017 № 13, постанову про накладення штрафу від 10.04.2017 № 82/1015-05/1-3568.

Відповідно до ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, серед іншого, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Вивчивши подані матеріали, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду із даними позовними вимогами.

Згідно з ч.1 ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, шестимісячний строк звернення до суду із вимогами щодо оскарження припису від 07.02.2017, рішення про скасування реєстрації декларації від 09.02.2017 № 13 та наказу про скасування реєстрації декларації від 09.02.2017 № 13 сплинув відповідно: 07.08.2017 – для оскарження припису, та 09.08.2017 – для оскарження рішення та наказу.

Крім того, відповідно до п.28 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. N 244, постанову про накладення штрафу та постанову про закриття справи відповідно до статті 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» може бути оскаржено суб'єктом містобудування, щодо якого її винесено, до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс відповідну постанову.

Таким чином, 15-денний строк на оскарження постанов про накладення штрафу від 17.02.2017 № 51 та від 10.04.2017 № 82/1015-05/1-3568, відповідно сплинув: 07.03.2017 та 26.04.2017.

При цьому із даним адміністративним позовом позивач звернувся 18.08.2017, тобто із пропущення встановлених законом строків звернення до суду.

З огляду на матеріали справи, припис від 07.02.2017, постанова про накладення штрафу від 17.02.2017 № 51, рішення про скасування реєстрації декларації від 09.02.2017 № 13, наказ про скасування реєстрації декларації від 09.02.2017 № 13, постанова про накладення штрафу від 10.04.2017 № 82/1015-05/1-3568 були оскаржені позивачем в судовому порядку з дотриманням встановленого вищезазначеною нормою 15-денного строку.

Так, 02.03.2017 Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою (справа № 815/1292/17) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування припису від 07.02.2017, постанови № 51 від 17.02.2017, рішення №13 від 09.02.2017, наказу №13 від 09.02.2017, постанови № 82/1015-05/1-3568 від 10.04.2017 (з урахуванням збільшення розміру позовних вимог).

Втім, ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 25.07.2017 (набрала законної сили 01.08.2017) позовну заяву Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування припису, постанов, рішення та наказу - залишено без розгляду згідно з п.5 ч.1 ст.155 КАС України, - у зв’язку з відкликанням позивачем адміністративного позову.

У повторно поданій позовній заяві 18.08.2017 позивач посилається на вищезазначені обставини, як на підставу для визнання пропуску строку для звернення до суду із даними позовними вимогами поважними, зважаючи на перебіг зазначеного строку звернення до суду.

Однак суд критично оцінює вищезазначені аргументи позивача та не визнає причини пропуску строку звернення до суду із даними вимогами поважними, рівно як і наявність в даному випадку переривання перебігу строку звернення до суду, з огляду на наступне.

Вирішуючи питання про поважність пропущеного строку для звернення із даними вимогами, суд виходить із того, що перебіг позовної давності шляхом пред’явлення позову може перериватися в разі звернення позивача до суду, в тому числі й направлення позовної заяви поштою, здійсненого з додержанням вимог процесуального законодавства. Якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або її повернув, то перебіг позовної давності не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підсудності, а також з іншим предметом спору та з іншими матеріально-правовими підставами.

Зазначена правова позиція була висловлена Судовою палатою у цивільних справах Верховного Суду України в постанові 6-1763цс16 від 24.05.2017 і є обов’язковою до врахування судом відповідно до ч.1 ст.244-2 КАС України, ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Таким чином, в даному випадку попереднє звернення позивача до суду (справа № 815/1292/17) жодним чином не впливає не перебіг процесуального строку на звернення до суду із даними вимогами, яке відбулося 18.08.2017.

Вирішуючи питання про поважність пропущеного строку для звернення із даними вимогами, суд також враховує низку рішень Європейського суду з прав людини, в яких зазначено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Осман проти Сполученого Королівства" від 28.10.1998 зазначено, що обмеження не буде сумісним з п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., "якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та поставленою метою".

Існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

Зі змісту пункту 52 рішення випливає, що якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення.

За цих підстав Суд одноголосно постановив, що було порушення пункту 1 статті 6 Конвенції та дійшов висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції (п. 53 рішення).

У зв'язку цим, суд, враховуючи, що позивач не пояснив причини пропуску строку на оскарження актів індивідуальної дії, а наведені представником позивача доводи визнані судом неспроможними, - суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для визнання поважними причин пропуску Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» строку на оскарження, що на переконання суду узгоджується із правомірною метою, а саме дотримання принципу правової визначеності. Натомість, визнання поважними причин пропущеного строку без наведення відповідного обґрунтування не узгоджувалось би із вказаним принципом.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 6 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Проте реалізувати зазначене право така особа має у визначені статтею 99 КАС строки, які встановлені з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Слід зазначити, що тривалість і правила обчислення строку звернення до суду визначаються за тими правилами, які були чинними на момент початку перебігу відповідного строку. Строк звернення до суду розпочинається і закінчується з урахуванням тієї тривалості, яка передбачалася на момент початку перебігу відповідного строку.

При цьому тривалість строку звернення до суду не змінюється залежно від того, коли було реалізоване право на позов. Відповідно тривалість строку звернення до адміністративного суду не залежить від того, коли було фактично пред’явлено позов.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Звертаючись із даним адміністративними позовом, позивач не зазначив причини пропуску встановленого КАС України строку на звернення до суду із даними вимогами. При викладених вище обставинах, суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, адже сутність зазначеного інституту полягає в тому, що особа, яка звертається до суду за захистом порушеного права була не в змозі зробити це внаслідок незалежних від неї обставин, зокрема, якщо цьому перешкоджала надзвичайна або невідворотна за даних умов подія. Таких обставин судом не встановлено, у зв’язку із чим суд вважає за необхідне в силу ч.1 ст.100 КАС України залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.99,100 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Південна будівельна компанія» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування припису, постанов, рішення та наказу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги.

Суддя І.В. Завальнюк