Справа № 808/2464/17
Суддя: Лазаренко Максим Сергійович
Дата ухвалення: 2017-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

17 серпня 2017 року Справа № 808/2464/17 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Лазаренко М.С., перевіривши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Технохімреагент» до Головного управління ДФС у Запорізькій області про скасування податкової вимоги

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Технохімреагент» (далі іменується - позивач) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі іменується - відповідач), в якому позивач просить суд скасувати податкову вимогу № 413-17/825 і суму податкового боргу, визначену у податковій вимозі.

За приписами пункту 3 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі іменується - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, з наступних підстав.

Згідно з пунктом частини першої статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Так, позивачем не додано до позовної заяви документів про правовий статус позивача, що позбавляє суд можливості перевірити його адміністративну процесуальну дієздатність під час вирішення питання про відкриття провадження у адміністративній справі (свідоцтво про державну реєстрацію юридичної особи, довідка або виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців на час розгляду справи у суді тощо).

Приписами частин четвертої та п'ятої статті 106 КАС України встановлено, що позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання. Якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Технохімреагент» підписана Генерельним директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Технохімреагент» ОСОБА_1, проте доказів його повноважень до матеріалів позову не додано.

У відповідності до приписів частини третьої статті 106 КАС України, до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Судом встановлено, що серед матеріалів позовної заяви відсутня її копія та копії доданих до позовної заяви документів для відповідача у справі, що порушує вищевказані вимоги КАС України.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі за текстом - Закон №3674-VI), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Зокрема, відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI, за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою судовий збір становить - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" з 01 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в сумі - 1600,00 гривень.

В порушення вказаних вимог, позивачем до позовної заяви не додано належних доказів сплати судового збору в повному обсязі.

Разом з тим, у позовній заяві позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв'язку з тяжким матеріальним станом позивача.

Суд вважає заявлене клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону № 3674-VІ суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв'язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв'язку із цим, при здійсненні правосуддя в адміністративних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до статей 87 та 88 КАС України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

З урахуванням наведених норм права єдиною підставою для відстрочення або розстрочення, чи звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 88 КАС України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір» повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд зазначає, що позивачем до матеріалів позову не надано жодного належного доказу неможливості позивачем сплатити судовий збір, в встановленому чинним законодавством розмірі, а матеріали позову не надають можливість задовольнити вказане клопотання та звільнити заявника від судових витрат.

Відтак, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню

Відповідно до статті 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку для усунення недоліків.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надіслання на адресу суду до встановленої дати уточненого адміністративного позову, складеного у відповідності до вимог статтей 105,106 КАС України, копію уточненого позову та доданих до нього документів для відповідача у справі, документів, що підтверджують правовий статус позивача у справі, доказів сплати суми судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи наведене та керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Технохімреагент» у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Технохімреагент» до Головного управління ДФС у Запорізькій області про скасування податкової вимоги, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з урахуванням поштового перебігу до 21 вересня 2017 року

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надіслання на адресу суду до встановленої дати уточненого адміністративного позову, складеного у відповідності до вимог статтей 105,106 КАС України, копію уточненого позову та доданих до нього документів для відповідача у справі, документів, що підтверджують правовий статус позивача у справі, доказів сплати суми судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Роз'яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Копію даної ухвали надіслати позивачу.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя М.С. Лазаренко