Справа № 823/1039/17
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2017-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2017 року справа № 823/1039/17

м. Черкаси

17 год. 15 хв.

Черкаський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Тимошенко В.П., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Христинівської районної державної адміністрації Черкаської області про визнання незаконною відмови та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

04.07.2017 до Черкаського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Христинівської районної державної адміністрації Черкаської області (далі - відповідач), в якому позивач просить:

1) визнати незаконною та скасувати відмову відповідача від 19.06.2017 щодо прийняття позивача на посаду начальника відділу освіти Христинівської РДА;

2) зобов'язати відповідача прийняти рішення про призначення позивача на посаду начальника відділу освіти Христинівської РДА відповідно до рішення конкурсної комісії від 19.05.2017.

В обґрунтування адміністративного позову зазначено, що за підсумками проходження конкурсу на зайняття вакантної посади - начальника відділу освіти Христинівської РДА, позивача визначено переможцем, однак останній відмовлено у призначенні на посаду у зв'язку з потенційним конфліктом інтересів з безпосереднім керівником. Позивач вважає, що вказане рішення порушує її трудові права, а тому підлягає скасуванню. У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, посилаючись на обставини, викладені у позові.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, просивши розгляд справи здійснювати без його участі, однак щодо задоволення позовних вимог заперечував повністю з підстав викладених у письмових запереченнях. Зокрема зазначено, що у разі призначення ОСОБА_1 на посаду, при виконанні повноважень головою Христинівської РДА ОСОБА_2 буде наявний потенційний конфлікт інтересів відносно начальника відділу освіти Христинівської РДА у відповідності до ЗУ «Про запобігання корупції».

Після з'ясування всіх обставин справи, суд, у відповідності до ч. 4 ст. 122 КАС України перейшов до розгляду справи у письмове провадження.

Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд встановив таке.

Розпорядженням Президента України від 29.04.2016 № 186/2016-рп, ОСОБА_2 призначено головою Христинівської районної державної адміністрації Черкаської області.

04.11.2016 на підставі розпорядження Христинівської РДА від 04.11.2016 № 132-к, ОСОБА_1) призначена на посаду начальника відділу освіти Христинівської РДА.

Також судом встановлено, що ОСОБА_1 у відповідності до свідоцтва про шлюб від 25.03.2017 № НОМЕР_2 зареєстровано шлюб з ОСОБА_4 25.03.2017, який у відповідності до пояснень позивача та ОСОБА_2, викладених в листі від 25.05.2017 № 22-05/10, являється рідним братом ОСОБА_2 - голови Христинівської районної державної адміністрації Черкаської області.

05.04.2017 ОСОБА_1 на підставі заяви про винекнення конфлікту інтересів, розпорядженням № 64-к, останню звільнено з посади начальника відділу освіти Христинівської РДА та призначено на посаду головного спеціаліста даного відділу.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 11.04.2017 ОСОБА_4.(чоловік позивача) помер 11.04.2017.

27.04.2017 розпорядженням Христинівської РДА Черкаської області № 76-к, оголошено конкурс на зайняття вакантної посади державної служби - начальника відділу освіти районної державної адміністрації. Проведення конкурсу затверджено на 19.05.2017.

Згідно протоколу засідання конкурсної комісії для проведення відбору кандидатів на зайняття вакантних посад державної служби «Б, В» Христинівської РДА № 3 від 19.05.2017, у результаті конкурсу на зайняття вакантної посади начальника відділу освіти Христинівської РДА переможцем визначено ОСОБА_1

25.05.2017 за № 22-05/10 головою Христинівської РДА здійснено звернення до Національного агентства з питань запобігання корупції з питання наявності конфлікту інтересів при призначенні ОСОБА_1 на посаду, при цьому заначено, що з моменту смерті ОСОБА_4 (брата), родинні стосунки між ОСОБА_1 були припинені.

Згідно роз'яснень Національного агентства з питань запобігання корупції від 13.06.2017 за вх. № 1869/01-30, наданих на звернення голови Христинівської РДА, в ситуації яка склалася може бути потенційний конфлікт інтересів у разі існування приватного інтересу, зумовленого можливими дружніми чи позаслужбовими стосунками, який може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття рішення, або вчинення чи не вчинення дій під час виконання повноважень головою Христинівської РДА.

Після наданих роз'яснень, 19.06.2017 за № 346/01-34 головою Христинівської РДА ОСОБА_2, відмовлено у призначенні на посаду начальника відділу освіти Христинівської РДА - ОСОБА_1 на підставі потенційного конфлікту інтересів.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

У відповідності до ст. 8 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», місцеві державні адміністрації очолюють голови відповідних місцевих державних адміністрацій.

Статтею 42 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» передбачено, що структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій підзвітні та підконтрольні головам відповідних місцевих державних адміністрацій, а також органам виконавчої влади вищого рівня.

Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII (далі - Закон № 1700-VII) визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Статтею 1 Закону № 1700-VII визначається:

Пряме підпорядкування - відносини прямої організаційної або правової залежності підлеглої особи від її керівника, в тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень тощо, контролю за їх виконанням;

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Спеціально уповноважені суб'єкти у сфері протидії корупції - органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції (ст. 1 Закону № 1700-VII).

Згідно ст. 3 Закону України «Про державну служби» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII), останній регулює відносини, що виникають у зв'язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця. Дія цього Закону поширюється на державних службовців місцевих державних адміністрацій.

Державний службовець зобов'язаний: додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби(п. 9, 10 ч. 1 ст. 8 Закону № 1700-VII).

Статтею 17 Закону № 1700-VII унормовано, що повноваження керівника державної служби здійснюють у державних органах, посади керівників яких належать до посад державної служби, - керівник відповідного органу та зокрема призначає громадян України, які пройшли конкурсний відбір, на вакантні посади державної служби категорій "Б" і "В", звільняє з таких посад відповідно до цього Закону.

Таким чином, аналізуючи вищевказані норми, суд вважає за необхідне зазначити, що керівники не можуть мати у безпосередньому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути безпосередньо підпорядкованими у зв'язку з виконанням повноважень близьким їм особам, а також мати потенційний конфлікт інтересів.

Окрім того, суд зазначає, що Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.(ст.. 4 Закону № 1700-VII).

Згідно п. 5, 15 ч. 1 ст. 11 Закону № 1700-VII до повноважень Національного агентства належать організація проведення досліджень з питань вивчення ситуації щодо корупції, а також надання роз'яснень, методичної та консультаційної допомоги з питань застосування актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб.

Особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно(ст.. 28 Закону № 1700-VII).

А частина 3, 5 ст. 28 Закону № 1700-VII передбачає, що національне агентство у випадку одержання від особи повідомлення про наявність у неї реального, потенційного конфлікту інтересів упродовж семи робочих днів роз'яснює такій особі порядок її дій щодо врегулювання конфлікту інтересів. У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона зобов'язана звернутися за роз'ясненнями до територіального органу Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Тобто, органом якому надано повноваження здійснювати регулювання відносин щодо протидії корупції є Національне агентство.

Частинами 1, 4 ст. 31 Закону № 889-VIII передбачено, що на посаду державної служби призначається переможець конкурсу. Рішення про призначення або про відмову у призначенні на посаду державної служби приймається за результатами спеціальної перевірки відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" та за результатами перевірки відповідно до Закону України "Про очищення влади".

Однак, не допускається призначення на посаду державної служби особи, яка буде прямо підпорядкована близькій особі або якій будуть прямо підпорядковані близькі особи. (ч. 1 ст. 32 Закону № 889-VIII).

Також, згідно затверджених методичних рекомендацій Національного агентства з питань запобігання корупції від 14.07.2016 № 2, потенційний конфлікт інтересів - тобто наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. При потенційному конфлікті суперечність між приватним інтересом і службовими повноваженнями існує так само, як при реальному. Різниця ж полягає в тому, що у випадку потенційного конфлікту приватний інтерес може вплинути на об'єктивність прийняття службовцем рішення чи вчинення діянь лише в майбутньому при настанні певних обставин.

Отже, з огляду на ЗУ «Про державну службу» та ЗУ «Про запобігання корупції», атакож враховуючи роз'яснення Національного агентства з питань запобігання корупції, суд вважає, рішення від 19.06.2017 № 346/01-34 таким, яке ухвалене з дотриманням норм Закону.

Суд в даному випадку не може підміняти спеціальний орган зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими і не підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених ст. 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідачем як суб'єктом владних повноважень доведено суду правомірність прийнятого оскаржуваного рішення.

За таких обставин, Черкаський окружний адміністративний суд, за правилами, встановленими ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Враховуючи вимоги статті 94 КАС України, відшкодування витрат, понесених позивачем не передбачено.

Керуючись ст.ст.11,14,70,71,89,94,159 - 163 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд в порядку, передбаченому ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.П. Тимошенко