Справа № 802/967/17-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2017-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

15 серпня 2017 р. Справа № 802/967/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Мультян М.Б.,

за участі секретаря судового засідання: Крисько І.В.

представників сторін:

позивача: ОСОБА_1

відповідача: Вініцької Б.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_3

до: департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області

про: визнання протиправними та скасування постанов та приписів

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом звернувся ОСОБА_3 до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування постанов та приписів.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що не погоджується з висновками департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області викладеними у акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних стандартів та правил № 28-П від 19 травня 2017 року та відповідно із прийнятими приписами № 152/1 та № 151/1 від 19 травня 2017 року вважає їх протиправними та просить скасувати. У зв'язку із невиконанням приписів № 152/1 та № 151/1 від 19 травня 2017 року відповідачем складено протоколи про адміністративне правопорушення від 19 травня 2017 року та винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 4/1002-09-765 та № 5/1002-09-766 від 02 червня 2017 року.

Не погодившись із складеними приписами органу державної влади та постановами про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також із діями відповідача щодо проведення перевірки, позивач звернувся до суду із позовною заявою у якій просить скасувати приписи та постанови про адміністративне правопорушення.

В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив позов задовольнити посилаючись на обставини викладені у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення адміністративного позову заперечувала та просила відмовити у його задоволенні.

Заслухавши пояснення учасників процесу, повно, всебічно, об'єктивно дослідивши надані у справу докази, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на наступне.

19 травня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Нікітіним С.С. проведена планова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил реконструкція фруктосховища у м. Жмеринка, вул. Асмолова, 12 Б у присутності ОСОБА_3

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил № 28-П, висновками якого встановлено, що на об'єкті відсутній інформаційний стенд про об'єкт будівництва; будівельний майданчик не огороджений тимчасовою загорожею; при в'їзді на будівельний майданчик відсутня схема руху транспортних засобів, місця розвороту, розвантаження та завантаження транспортних засобів; будівельний майданчик не забезпечений засобами пожежегасіння; у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 20 лютого 2017 року серія ВН № 45 зазначено не достовірні дані.

19 травня 2017 року на підставі акту перевірки № 28-П винесено припис № 151/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким з метою усунення виявлених порушень вимагається привести будівельний майданчик відповідно до вимог п. 6 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 6 ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва", п. 6.2.1 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека будівництва" в термін до 19 серпня 2017 року та припис 152/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким з метою усунення виявлених порушень вимагається привести інформацію у зареєстрованій декларації у відповідність до наявних документів у термін до 19 липня 2017 року.

19 травня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції Вінницької області Нікітіним С.С. складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 02 червня 2017 року.

02 червня 2017 року головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Шварц О.М. розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності акт проведеної перевірки від 19 травня 2017 року № 28-П, протокол про адміністративне правопорушення № 1-с від 19 травня 2017 року постановив визнати ФОП ОСОБА_3 винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накласти штраф у сумі 115200 грн. (а.с. 7)

02 червня 2017 року головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Шварц О.М. розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності акт проведеної перевірки від 19 травня 2017 року № 28-П, протокол про адміністративне правопорушення № 2-с від 19 травня 2017 року постановив визнати ФОП ОСОБА_3 винним у вчинені правопорушення передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накласти штраф у сумі 144 000 грн. (а.с. 10-11).

Визначаючись щодо позовних вимог суд враховує наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року, який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року затверджений Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - Порядок).

Відповідно до п. 3 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами Інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами, а саме посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу (п. 6 Порядку).

Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 553 здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку).

Як встановлено у судовому засіданні ОСОБА_3 здійснює реконструкцію фруктосховища на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт серії ВН № 45 від 20 лютого 2017 року.

У судовому засіданні представником позивача зазначено, що перевірка проводилась без участі ОСОБА_3 та його представників, а викладені обставини у акті перевірки не відповідають дійсності. Також зазначив, що ОСОБА_3 не відмовлявся від підписання акту.

На думку представника позивача головним інспектором будівельного нагляду порушено вимоги п. 13 та 14 Порядку № 553, зокрема, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю та надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна зробити висновок, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватись - в присутності суб'єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

З вищевикладеного вбачається, що відповідач при здійсненні перевірки повинен дотримуватись відповідного порядку здійснення цієї перевірки.

Так, судом достовірно встановлено, що в порушення вищезазначених вимог законодавства, позивач участі у проведені відповідачем перевірки не приймав, про що, зокрема, свідчить факт отримання позивачем поштою поштового відправлення від відповідача, в якому містилися акт перевірки, припис про усунення порушення та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Також як зазначено в акті та вбачається з припису та протоколу, перевірка проводилась у присутності ОСОБА_3 та останній відмовився отримувати документи які були складені за наслідками проведення такої перевірки. Разом з тим, судом встановлено, що усі відомості викладені в акті, а також зміст нібито встановлених порушень оформлені комп'ютерним набором тексту та усі зазначені документи роздруковані на принтері. Дані обставини свідчать про те, що місце складання вказаних документів також не відповідає дійсності, оскільки із встановлених обставин слідує, що інспектор приїхав на виїзд за вказаною у акті адресою вже заздалегідь з готовими актом перевірки, приписом та протоколом про адміністративне правопорушення.

У судовому засіданні було заслухано свідка Нікітіна С.С., який пояснив, що при проведені перевірки спілкувався з дружиною ОСОБА_3

Однак, суд звертає увагу на те, що представником позивача зазначено, що ОСОБА_3 та його уповноважені представники не були присутні під час проведення перевірки, пояснень та зауважень не надавали, від підпису не відмовлялися.

Щодо тверджень представника позивача, що постанови про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності винесено з порушенням, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.95 № 244 (із змінами), справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені цих органів мають право:

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Дана норма відповідає положенням пункту 3 частини 1, пункту 2 частини 2 статті 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" , відповідно до яких справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що здійснювати перевірку, а також накладати штраф від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, мають право, виключно, головні інспектори будівельного нагляду в областях.

Разом з тим, як випливає із матеріалів справи постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Шварц О.М.

Окрім того, як випливає із зазначених постанов ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.З п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону (№ 4/1002-09-765) відповідальність по якій передбачає штраф у розмірі 36 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. З ст. 2 Закону (№ 4/1002-09-766) відповідальність по якій передбачає штраф у розмірі 45 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На день винесення постанов відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1684,00 грн. Отже, сума штрафу відповідно до абз.З п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону складає 60 624,00 грн., відповідно до п. 8 ч. З ст. 2 Закону сума штрафу складає 75 780,00 грн. (№ 4/1002-09-766).

Разом з тим, головним інспектором будівельного нагляду, всупереч нормам Закону, при винесенні постанов нараховані зовсім інші суми штрафів. Так, по постанові № 4/1002-09-765 штраф у розмірі 115 200,00 грн., а по постанові №4/1002-09-766 штраф у розмірі 144000,00 грн.

В судовому засіданні представник відповідача пояснила, що суми штрафу в розмірі 144000,00 грн. та 115 200,00 грн. є технічною опискою.

Окрім того, як випливає із матеріалів справи замовником декларації про початок виконання будівельних робіт є фізична особа - ОСОБА_3, свідоцтво про право власності на нежитлову будівлю, яка знаходиться за адресою вулиця Асмолова 12 Б, м. Жмеринка, Вінницька область видано ОСОБА_3 та відповідно до акту приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 17 листопада 2008 року за адресою вулиця Асмолова 12 Б, м. Жмеринка, Вінницька область видано ОСОБА_3 (а.с. 15-18).

Разом з тим, як випливає із матеріалів справи приписи, протоколи та постанови винесено відносно фізичної особи - підприємця ОСОБА_3.

Таким чином, суд дійшов висновку, що при складанні приписів та винесенні постанов по справах про адміністративні правопорушення відповідачем були допущенні порушення норм діючого законодавства.

Відповідно до положень, закріплених статтею 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Отже, відповідач, як суб'єкт владних повноважень, зобов'язаний довести наявність обставин порушення вимог конкретної (чітко визначеної) норми закону, вину позивача у такому порушенні, надати достатні і об'єктивні докази, які згідно з вимогами законодавства підтверджують усі необхідні обставини та факти порушення норми закону.

Однак відповідачем не було виконано обов'язку щодо доведення правомірності прийняття ним оскаржуваних приписів та постанов про застосування штрафних санкцій та не надано достатніх доказів в обґрунтування такої правомірності.

Суд звертає увагу на те, що усі рішення та дії суб'єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті (вчинені) на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом.

Серед критеріїв /принципів/, які повинні застосовуватись суб'єктом владних повноважень при прийнятті ним рішень та якими керується адміністративний суд у разі оскарження таких рішень (ст.2 КАС України), є, зокрема, принцип законності, відповідно до якого суб'єкт владних повноважень зобов'язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, а рішення суб'єкта владних повноважень має прийматися обґрунтовано, тобто у урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Встановлення невідповідності діяльності суб'єкта владних повноважень хоча б одному із критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності може бути підставою для задоволення адміністративного позову, за умови, що встановлено порушення прав та інтересів позивача.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, а відтак, такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Питання про розподіл судових витрат у справі вирішується судом відповідно до вимог ч. 1 ст. 94 КАС України.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області № 4/1002-09-765 від 02 червня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати протиправною та скасувати постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області № 5/1002-09-766 від 02 червня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 152/1 від 19 травня 2017 року.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 151/1 від 19 травня 2017 року.

Стягнути на користь ОСОБА_3 сплачений судовий збір в сумі 3872 (три тисячі вісімсот сімдесят дві) гривні 00 копійок за рахунок бюджетних асигнувань департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області.

Постанова набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Мультян Марина Бондівна