Справа № 820/3265/17
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2017-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2017 р. № 820/3265/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Волошина Д.А.,

за участю секретаря судового засідання - Андрієць М.О.,

позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Синюшка С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області, третя особа - начальник Головного управління Національної поліції в Харківській області Дмитрієв А.А., про скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області "Про накладення дисциплінарних стягнень на працівників СВ Валківського відділу поліції ГУНП в Харківській області" від 31.05.2017 № 601 в частині попередження про неповну посадову відповідальність начальника СВ Валківського ВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що наказом начальника ГУНП в Харківській області №601 від 31.05.2017 на нього накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну посадову відповідність. Підставою для застосування такого дисциплінарного стягнення на думку відповідача стало порушення дисципліни в частині не здійснення належного контролю за досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень. Позивач не погоджується із вказаним наказом, вважає його необґрунтованим та таким, що суперечить нормам чинного законодавства, у зв'язку із чим звернувся до суду.

У судовому засіданні позивач підтримав вимоги у повному обсязі та просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечував, зазначивши, що службовим розслідуванням встановлено, що порушення вимог кримінального процесуального законодавства під час досудового розслідування з боку слідчих СВ Валківського ВП ОСОБА_4, ОСОБА_5 стали можливим внаслідок неналежного виконання службових обов'язків начальником СВ Валківського ВП ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_1, а саме: порушення вимог ст. 39 КПК України та п. 4.5.6 Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування МВС України, затвердженої наказом МВС України від 09.08.2012 № 686, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22.10.2012 за № 1770/22082 (далі - Інструкція), щодо здійснення контролю за досудовим розслідуванням кримінальних проваджень підлеглими працівниками. Матеріалами службового розслідування повністю підтверджується факт порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, а тому, на думку позивача, підстав для скасування наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 31.05.2017 № 601 в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності немає. У зв'язку із чим, просив у задоволенні позову відмовити.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, суд проаналізувавши докази в їх сукупності встановив наступне.

Судом встановлено, що 10.05.2017 на ім'я начальника ГУНП в Харківській області Дміртієва А.А. надійшов рапорт заступника начальника СУ ГУНП в Харківській області полковника поліції Ахтямова О.Ф. №9775/119-24/03-2017 про виявлені в ході перевірки службової діяльності СВ Валківського та Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області порушення вимог кримінального процесуального законодавства України окремими слідчими працівниками вказаних підрозділів під час проведення досудового розслідування в кримінальних провадженнях.

Так, у зв'язку із надходженням вказаного рапорту, начальником ГУНП в Харківській області Дміртієвим А.А. прийнято наказ від 12.05.2017 №653 про призначення службового розслідування відносно окремих працівників слідчих підрозділів Валківського та Чугуївського відділів поліції ГУ НП в області за інформацією, викладеною в рапорті.

Як вбачається із матеріалів справи, в ході службового розслідування встановлено, що слідчими СВ Валківського ВП ОСОБА_4 та ОСОБА_5 при проведенні досудового розслідування у кримінальних провадженнях допущені порушення вимог ч. 2 ст. 9, ст. 40 КПК України. У 90 кримінальних проваджень відсутні плани проведення слідчих (розшукових) дій, постанови про складення СОГ, процесуальні документи в кримінальних провадженнях знаходяться в хаотичному стані, розслідування у кримінальних провадженнях проводиться безпланово, епізодично, не проводяться необхідні слідчі дії, що негативно впливає на повноту, всебічність та неупередженість досліджень обставин кримінальних правопорушень та ефективність роботи. Крім того, в окремих випадках слідчими СВ Валківського ВП не направляються доручення оперативному підрозділу для проведення слідчих (розшукових) дій, фактично кримінальні провадження перебувають без руху тривалий час, що викликає обґрунтовані зауваження як з боку прокуратури, так і з боку постраждалих осіб.

Відповідно до висновку службового розслідування відносно працівників СВ Валківського ВП вказані порушення вимог кримінального процесуального законодавства під час досудового розслідування з боку слідчих СВ Валківського ВП ОСОБА_4 та ОСОБА_5 стали можливим внаслідок неналежного виконання службових обов'язків начальником СВ Валківського ВП ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_1, а саме: порушення вимог ст. 39 КПК України та п. 4.5.6 Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування МВС України, затвердженої наказом МВС України від 09.08.2012 № 686, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22.10.2012 за № 1770/22082, щодо здійснення контролю за досудовим розслідуванням кримінальних проваджень підлеглими працівниками.

Так, на підставі висновків службового розслідування, начальником ГУНП в Харківській області Дміртієвим А.А. винесено наказ від 31.05.2017 № 601 "Про накладення дисциплінарного стягнення на працівників СВ Валківського відділу поліції ГУНП в Харківській області", відповідно до якого, за порушення службової дисципліни, що виразилась у недотриманні вимог ст. 39 КПК України та п.4.5.6 Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування МВС України, затвердженої наказом МВС України від 09.08.2012 № 686, у частині здійснення контролю за досудовим розслідуванням кримінальних проваджень, начальника СВ Валківського ВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 попереджено про неповну посадову відповідність.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".

Згідно з частиною 1 статті 7 Закону України "Про Національну поліцію", під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський, зокрема, зобов'язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно з частиною 1 статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові, присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов'язки.

Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь.

Відповідно до п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов'язків поліцейський, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини.

Згідно із пунктом 9 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" від 23.12.2015 року №901-VІІІ до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширити на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" (далі - Дисциплінарний статут).

Статтею 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни (стаття 2 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Так, начальником ГУНП в Харківській області затверджений висновок, відповідно до якого за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог ст. 39 КПК України та п. 4.5.6 Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування МВС України, затвердженої наказом МВС України від 09.08.2012 № 686, у частині здійснення контролю за досудовим розслідуванням кримінальних проваджень начальника СВ Валківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 необхідно попередити про неповну посадову відповідність.

Відповідно до пункту 4.1 Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування МВС України, затвердженої наказом МВС України від 09.08.2012 № 686, організація слідчої роботи в територіальному органі Міністерства внутрішніх справ України покладається на керівника органу досудового розслідування.

Згідно з п. 4.5.1, 4.5.6 вказаної Інструкції начальник слідчого підрозділу, крім повноважень, визначених кримінальним процесуальним законодавством, зокрема зобов'язаний: щодня знайомитися з оперативною обстановкою, яка склалася за добу, станом досудового розслідування в кримінальних провадженнях; контролювати своєчасність проведення в них слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, виконання слідчими письмових доручень та вказівок прокурора, а також оперативними підрозділами письмових доручень слідчих; забезпечувати постійний контроль за досудовим розслідуванням кожного кримінального провадження, належним плануванням роботи в кримінальних провадженнях, дотриманням слідчими процесуальних строків.

Відповідно до пункту 3, 4 частини 2 статті 39 КПК України керівник органу досудового розслідування, зокрема уповноважений: ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування, давати слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора; вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим.

Позивач зазначив, що з кінця грудня 2016 року по кінець березня 2017 року він був відсутній на робочому місці з поважних причин та після виходу на роботу приступив до виконання своїх службових обов'язків, при цьому ним було звернуто увагу, що слідчі не дотримуються вимог ст. 40 КПК України. У зв'язку з цим ним були надані слідчим вказівки по кримінальним провадженням та вжиті заходи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства. Факт відсутності на робочому місці з поважних причин підтверджується листками непрацездатності та ухвалою Червонозаводського районого суду м. Харкова від 03.01.2017 про відсторонення позивача від посади в межах досудового розслідування, які містяться в матеріалах справи.

Проте, суд зазначає, що виявлені під час службового розслідування порушення вимог кримінального процесуального законодавства під час розслідування кримінальних проваджень слідчими СВ Валківського ВП ОСОБА_4 та ОСОБА_5 допущені як у 2016 році, так і в 2017 році. Також встановлено, що у грудні 2016 року, а також з моменту виходу на роботу, тобто з кінця березня 2017 року, в порушення вимог ст. 39 КПК України та п. 4.5.6 Інструкції, начальником СВ Валківського ВП ОСОБА_1 вказані у висновку службового розслідування кримінальні провадження не вивчались, письмові вказівки щодо проведення необхідних слідчих (розшукових) дій не надавались, що свідчить про неналежний контроль за досудовим розслідуванням кожного кримінального провадження, як це передбачено Інструкцією та КПК України.

Крім того ініціативних рапортів начальника СВ ОСОБА_1 щодо виявлення порушень вимог кримінального процесуального законодавства під час досудового розслідування, в тому числі невиконання усних вказівок керівництва слідчими ОСОБА_4 та ОСОБА_5. та притягнення останніх до дисциплінарної відповідальності протягом вересня-грудня 2016 року та квітня- травня 2017 року до СУ ГУНП в Харківській області не надходило.

Наказом від 31.05.2017 № 601 "Про накладення дисциплінарного стягнення на працівників СВ Валківського відділу поліції ГУНП в Харківській області" начальника СВ Валківського ВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та попереджено про неповну посадову відповідність.

Частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

У судовому засіданні ОСОБА_1, не заперечував проти фактиних обставин, викладених у висновку службового розслідування, окрім обставин викладених щодо кримінального правопорушення № 0000249, зазначивши що потерпілий у цьому провадженні був допитаний, вказав що неналежне проведення розслідування кримінальних правопорушень виникло у зв'язку з великою завантаженістю працівників СВ Валківського відділу поліції ГУНП в Харківській області. Поряд із тим, зазначив, що на його думку, при накладенні дисциплінарного стягнення начальник міг обмежитися раніше накладеним на нього дисциплінарним стягненням.

Проте, суд не погоджується із вказаним твердженням позивача, виходячи із наступного.

Відповідно до частини 13 статті 14 Дисциплінарного статуту, у разі повторного вчинення особою рядового або начальницького складу незначного проступку з урахуванням його нетяжкості, сумлінного ставлення цієї особи до виконання службових обов'язків, нетривалого перебування на посаді (до шести місяців) та з інших поважних причин начальник може обмежитися раніше накладеним на таку особу дисциплінарним стягненням.

Частиною 12 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу, які мають дисциплінарне стягнення і знову допустили порушення службової дисципліни, дисциплінарне стягнення, що накладається, має бути більш суворим, ніж попереднє.

Судом встановлено, та не заперечувалось сторонами по справі, що наказом ГУНП від 30.08.2016 № 664 на ОСОБА_1 було накладено дисциплінарне стягнення - оголошено сувору догану.

Зазначена бездіяльність ОСОБА_1 стосується розслідування багатьох кримінальних правопорушень, отже не є незначним проступком, а тому суд приходить до висновку. що начальник ГУНП в Харківській області не міг обмежитися раніше накладеним на ОСОБА_1 дисциплінарним стягненням у вигляді суворої длогани.

Враховуючи те, що доводи позовної заяви не спростовують факту вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та висновків службового розслідування та те, що матеріалами службового розслідування повністю підтверджують факт порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 31.05.2017 № 601 в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, усі рішення та дії суб'єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті (вчинені) на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом.

Відповідно до частини першої, другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Судом також приймається до уваги, що відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, виходячи з викладеного вище, суд доходить висновку, що оскаржуваний наказ прийнятий відповідачем з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішень та з дотриманням вимог законодавства, відтак, позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 159-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області, третя особа - начальник Головного управління Національної поліції в Харківській області Дмитрієв А.А., про скасування наказу - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення протягом десяти днів з дня її проголошення, у разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текс постанови складено 28 серпня 2017 року.

Суддя Д.А. Волошин