Справа № 522/25177/16-а
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2017-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2017 р.м.ОдесаСправа № 522/25177/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Погрібний С.О.
15 серпня 2017 року Колегія суддів Одеського апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді -Шеметенко Л.П.
судді -Потапчука В.О.
судді -Семенюка Г.В.
розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на постанову Приморського районного суду м. Одеси від 12 травня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Вакуленко Владислава Володимировича про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И Л А:

В грудні 2016 року ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Вакуленко Владислава Володимировича про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 720 від 19.11.2015 року про накладення на ОСОБА_4 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн.

Постановою Приморського районного суду м. Одеси від 12 травня 2017 року заявлений позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області подав апеляційну скаргу, в якій ставиться питання про скасування судового рішення в зв'язку з тим, що воно постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права та прийняття нової постанови про відмову в задоволенні позову.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до п.1 ч.1 ст.197 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх осіб, які беруть участь у справі, про розгляд справи за їх участю.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини справи.

05.11.2015 року, на підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 року № 976 та звернення гр. ОСОБА_5, у присутності гр. ОСОБА_4, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Вакуленко В.В. була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_4 на об'єкті будівництва «Капітальний ремонт квартири № 324 за адресою: АДРЕСА_1», за результатами якої складено акт від 05.11.2015 року (а.с.50-51).

Відповідно до висновків зазначеного акту перевіркою встановлено, що власником гр. ОСОБА_4 здійснюються будівельні роботи з капітального ремонту за адресою: АДРЕСА_1 без набуття права на виконання таких робіт, чим порушено ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно наявних відміток на наведеному акті перевірки від отримання примірнику цього акту позивач відмовилась (а.с.52).

За наслідками проведеної перевірки, головним інспектором складені припис про зупинення будівельних робіт та протокол про адміністративне правопорушення, від отримання примірників яких позивач також відмовилась, про що здійснені відповідні відмітки у вказаних приписі та протоколі (а.с.53-58).

Також, згідно наявних відміток на наведених акті перевірки, приписі та протоколі, такі документи направлені позивачу поштою за адресою місця реєстрації та отримані останньою 17.11.2015 року, про що свідчать наявна в матеріалах інформаційна довідка «Укрпошти» (а.с.83).

На підставі вказаного акту та протоколу, 19.11.2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Вакуленко В.В. прийнято постанову № 720 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), та накладено штраф у розмірі 8500 гривень.

Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач звернулась до суду з позовом.

Вирішуючи справу та скасовуючи оскаржувану постанову, суд першої інстанції послався на недоведеність відповідачами, що позивач була сповіщена про час та дату розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Крім того, при задоволені позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що фізична особа не є суб'єктом містобудівної діяльності, внаслідок чого до неї не можуть бути застосовані штрафні санкції, передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, з яких виходив останній, вирішуючи справу, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.ст. 6, 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 року (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, зокрема, шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць.

Приписи ст. 41 вказаного Закону визначають державний архітектурно-будівельний контроль як сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, який здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З наведеного вбачається, що повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю реалізуються, зокрема, через проведення відповідних заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, визначено, що такий контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п. 7 зазначеного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції, підставами для проведення якої є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва та посадові особи інспекції під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль має право, зокрема, бути присутнім під час його здійснення, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, подавати свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Згідно із положеннями п.п. 16, 17, 18, 21 наведеного Порядку № 553 від 23.05.2011 року за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

В свою чергу, порядок накладення адміністративного стягнення, в тому числі, за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, визначений КУпАП.

Так, згідно вимог ч. 1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

За правилами ч.ч. 2, 3, 4 ст. 256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Частиною 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Статтею 268 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Таким чином, з аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що підставою для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме позапланової перевірки, є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

В свою чергу, такий захід державного архітектурно-будівельного контролю повинен здійснюватись в присутності суб'єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Разом з цим, відмова суб'єкта господарювання від ознайомлення з актом перевірки, складеним за результатами вжитого заходу архітектурно-будівельного контролю, а так само від отримання примірника такого акту, не є перешкодою для його складання та реалізації у відповідності до наведених положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

Так само неприбуття особи, що притягується до адміністративної відповідальності, для розгляду справи про адміністративне правопорушення не є перешкодою для розгляду такої справи та винесення за її результатами відповідної постанови за наявності даних про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Як вбачається з акту перевірку, її проведено на підставі звернення гр. ОСОБА_5 та в присутності власника - гр. ОСОБА_4

Проте, від ознайомлення із актом перевірки, протоколом та приписом, складеними за результатами проведення такої перевірки, а також від отримання примірників акту перевірки, протоколу та припису остання відмовилась, про що головним інспектором ДДАБІ в Одеській області здійснені відповідні відмітки в акті, протоколі, приписі та примірники акту, протоколу та припису направлені поштою на адресу місця реєстрації позивача та отриманні останньою 17.11.2015 року, про що свідчить наявна в матеріалах справи інформаційна довідка «Укрпошти» (а.с.83).

При цьому, колегія суддів враховує, що у протоколі про адміністративне правопорушення від 05.11.2015 року, який отримано позивачем засобами поштового зв'язку 17.11.2015 року, чітко вказано, як дату і час, так і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно останньої.

Тобто, з наведеного вбачається, що позивач була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, за результатами якої складено оскаржувану постанову.

Також, наявними в матеріалах справи квитанцією «Укрпошти» та списком згрупованих відправлень відповідача підтверджується, що копія оскаржуваної постанови була направлена позивачу 24.11.2015 року.

Зазначені обставини повністю спростовують доводи позивача, з якими погодився суд першої інстанції, та свідчать про дотримання відповідачем порядку проведення позапланової перевірки позивача, порядку оформлення результатів такої перевірки та порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення.

В свою чергу, як вбачається з матеріалів справи, підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності оскаржуваною постановою стали встановлені відповідачем обставини щодо здійснення позивачем будівельних робіт з капітального ремонту за адресою: АДРЕСА_1 без набуття права на виконання таких робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 року (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Частино 1 статті 36 вказаного Закону визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Під час перевірки на об'єкті позивача, а саме «Капітальний ремонт квартири № 324 за адресою: АДРЕСА_1», відповідачем встановлено, що на об'єкті виконувались роботи із капітального ремонту квартири, а саме було демонтовано усі перегородки всередині квартири, демонтовано підлогу та виконуються роботи із посилення дерев'яних балок перекриття металевими двотаврами, також на об'єкті зафіксовані влаштування 5 отворів у зовнішній стіні будинку із шагом приблизно 1,4 м.

Проте, в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня реєстрація дозвільних документів за вищевказаною адресою.

Зазначені обставини жодним чином не спростовуються позивачем.

Відповідно до вимог ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - тягне за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Діяння, передбачене частиною шостою цієї статті, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС3), - тягне за собою накладення штрафу від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За таких обставин, встановивши, що позивачем здійснюється будівництво на об'єкті за адресою: АДРЕСА_1, за відсутності реєстрації будь-яких дозвільних документів, колегія суддів вважає, що відповідачем цілком правомірно притягнуто позивача до адміністративної відповідальності оскаржуваною постановою за ч. 7 ст. 96 КУпАП.

Посилання суду першої інстанції, як на підставу для скасування оскаржуваної постанови, на те, що позивач є фізичною особою та не є суб'єктом містобудівної діяльності, внаслідок чого до неї не можуть бути застосовані штрафні санкції, передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», колегія суддів вважає безпідставними, оскільки позивача притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення саме на підставі КУпАП, а не Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

На підставі наведеного, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заявлених вимог позивача та скасування оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, вирішуючи справу, колегія суддів враховує, що в матеріалах справи наявні докази направлення на адресу позивача оскаржуваної постанови, проте відповідачем не надано доказів отримання позивачем прийнятої ним постанови раніше ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження, а саме 13.12.2016 року.

З огляду на вищевикладені обставини, враховуючи, що судом першої інстанції порушені норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, колегія суддів, керуючись п.4 ч.1 ст. 202 КАС України, вважає необхідним, скасовуючи постанову суду першої інстанції, прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 195, 197, 198, 202, 205, 207, 212, 254 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - задовольнити.

Постанову Приморського районного суду м. Одеси від 12 травня 2017 року - скасувати.

Прийняти по справі нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_4 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Вакуленко Владислава Володимировича про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які брали участь у справі, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий: Л.П. Шеметенко

Суддя: В.О. Потапчук

Суддя: Г.В. Семенюк