Справа № 806/1548/17
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2017-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Токарева М.С.
Суддя-доповідач:Моніч Б.С.
УХВАЛА

"10" серпня 2017 р. Справа № 806/1548/17

Суддя Житомирського апеляційного адміністративного суду Моніч Б.С., розглянувши апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від "06" червня 2017 р. у справі за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_2 про зобов'язання знести за власний рахунок самочинно збудований фундамент ,-

ВСТАНОВИВ:

Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про зобов'язання знести за власний рахунок самочинно збудований фундамент.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 06.06.2017 відмовлено у відкритті провадження.

Не погоджуючись з даним рішенням Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити для продовження розгляду.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що її не може бути прийнято до апеляційного провадження та вона підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 187 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до вимог ч.6 ст.187 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору. Проте, відповідач зазначеної вимоги не виконав, а саме, не надав належного документу про сплату судового збору .

Разом з тим, позивачем в апеляційній скарзі заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Розглянувши вказане клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір". Так, положеннями ст.8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Зміст цієї статті передбачає право суду, а не обов'язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в апеляційній скарзі, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч.1 ст.71 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У зв'язку із цим обставини, пов'язані з майновим станом організації та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.

Разом з тим, апелянтом не надано до суду жодного доказу на підтвердження обставин того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за подану ним апеляційну скаргу у встановлений законом порядку, а наведені ним обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Відмовляючи в задоволенні клопотання, суд також враховує, що відстрочення скаржнику сплати судового збору буде суперечити завданню та меті Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" в частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору, а також може розцінюватися як надання певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов'язані сплачувати відповідний збір.

З огляду на зазначене, підстави для задоволення клопотання відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі відсутні.

Законом України "Про судовий збір" зі змінами внесеними Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 № 484-VІII, встановлено, що судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп.5 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання апеляційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2017 року складає 1600 грн. 00 коп.

Отже, розмір судового збору, який має бути сплачено при поданні даної апеляційної скарги становить 1600 грн.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами: рахунок 1002, найменування отримувача УДКСУ у м. Житомирі, банк отримувача ГУДКСУ у Житомирській області, МФО 811039, код ЄДРПОУ отримувача 38035726, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі "Код платника" платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв'язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Документ про сплату судового збору подається тільки в оригіналі.

Відповідно до частини 3 статті 189 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 КАС України, застосовуються правила статті 108 КАС України, згідно яких апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Ухвала вважається виконаною у встановлений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

Керуючись ст. 187 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без руху.

Надати Державній архітектурно-будівельній інспекції України 15-денний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків.

Роз'яснити Державній архітектурно-будівельній інспекції України , що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк, апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Суддя Б.С. Моніч

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: Державна архітектурно-будівельна інспекція України бульвар Лесі України,26,м.Київ,01133

- ,