Справа № 804/2015/17
Суддя: Гончарова Ірина Анатоліївна
Дата ухвалення: 2017-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

16 травня 2017 р. Справа № 804/2015/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Гончарової Ірини Анатоліївни,
при секретарі Воробйової П.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «ГАЗТРЕЙД» про роз`яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду 27.03.2017 р. у адміністративній справі № 804/2015/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ГАЗТРЕЙД» до Державного підприємства «ПРОЗОРРО», третя особа без самостійних вимог на предмет спору Міністерство оборони України, про зобов`язання вчинити дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ГАЗТРЕЙД» до Департаменту державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів Міністерства оборони України, Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_3 , Державного підприємства «ПРОЗОРРО», в якому просить, з урахуванням заяви про зміну предмету позову:
- визнати незаконною процедуру електронної закупівлі за переговорною процедурою: «Нафта і дистиляти (09130000-9) (бензин, авіаційний гас) Petroleum and distillвtes (09130000-9) (Petrol, Aviation kerosene)» номер UA-2017-02-27-001567-а y зв`язку неможливостю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань закупівель;
- визнати незаконною процедуру електронної закупівлі за переговорною процедурою: «Нафта і дистиляти (09130000-9) (авіаційний гас) Petroleum and distillвtes (09130000-9) (Aviation kerosene)» номер UA-2017-02-27- 001713-а y зв`язку неможливостю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань закупівель.
Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.03.2017 р. позовні вимоги задоволено, визнано незаконною процедуру електронної закупівлі за переговорною процедурою: «Нафта і дистиляти (09130000-9) (бензин, авіаційний гас) Petroleum and distillates (09130000-9) (Petrol, Aviation kerosene)» номер UA-2017-02-27-001567-a у зв`язку неможливістю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань закупівель, та визнано незаконною процедуру електронної закупівлі за переговорною процедурою: «Нафта і дистиляти (09130000-9) (авіаційний гас) Petroleum and distillates (09130000-9) (Aviation kerosene)» номер UA-2017-02-27-001713-a у зв`язку неможливістю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань закупівель.
05.05.2017 року ТОВ «Газтрейд» звернулося до суду із заявою про роз`яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.03.2017 р., обґрунтовуючи свою заяву тим, що законом України «Про публічні закупівлі» не встановлено наслідків визнання незаконною процедури закупівлі, тому є практична необхідність роз`яснення правових наслідків визнання незаконними процедур державних закупівель, вказаних в позовній заяві.
В судове засідання 16.05.2017 року сторони не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином.
Частиною 1 ст. 170 КАС України встановлено, що якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.
Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів із повідомленням заявника (особи, яка бере участь у справі, державного виконавця, які звернулися із заявою про роз`яснення судового рішення) та осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення (ч.3 ст.170 КАС України).
Суд, керуючись вказаною нормою, враховуючи відсутність в законі України «Про публічні закупівлі» правових наслідків визнання незаконною процедури закупівлі, вважає за необхідне надати наступне роз`яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.03.2017 р.
Так, постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.03.2017 р. позовні вимоги задоволено, а саме:
- визнано незаконною процедуру електронної закупівлі за переговорною процедурою: «Нафта і дистиляти (09130000-9) (бензин, авіаційний гас) Petroleum and distillates (09130000-9) (Petrol, Aviation kerosene)» номер UA-2017-02-27-001567-a у зв`язку неможливістю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань закупівель;
- визнано незаконною процедуру електронної закупівлі за переговорною процедурою: «Нафта і дистиляти (09130000-9) (авіаційний гас) Petroleum and distillates (09130000-9) (Aviation kerosene)» номер UA-2017-02-27-001713-a у зв`язку неможливістю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань закупівель.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулюються Законом України «Про публічні закупівлі» (надалі Закон), який до правовідносин між сторонами застосовується в редакції, чинній на момент їх виникнення.
Преамбулою Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони» (надалі Закон про особливості) встановлено, що цей закон визначає особливості здійснення процедур закупівлі товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони в особливий період, у період проведення антитерористичної операції, у період введення надзвичайного стану.
Безпосередньо Законом не встановлені правові наслідки визнання незаконної процедури закупівлі, тому судом при роз`ясненні рішення застосовуються загальні положення чинного законодавства України.
Із практики застосування термінів, слів і словосполучень у юриспруденції протиправність означає властивість діяння (дії чи бездіяльності), яка полягає у порушенні ним конкретної юридичної норми або декількох норм.
Таким чином, при визнанні судом діяння протиправним констатується порушення цим діянням конкретної юридичної норми чи декількох норм.
Із практики застосування термінів, слів і словосполучень у юриспруденції законність означає режим (стан) відповідності дій, поведінки, діяльності посадових осіб, громадян та юридичних осіб законам і підзаконним нормативно-правовим актам держави, який утворюється в результаті неухильного додержання останніх всіма суб`єктами права.
Термін «незаконність» вживається зазвичай щодо рішення, дій чи стану суб`єкта права, який суперечить встановленим законом або підзаконними нормативно-правовими актами нормам.
Тобто, термін «незаконність» вживається у більш вузькому значенні, ніж термін «протиправність», і означає порушення діянням, актом або суб`єктом права закону або підзаконного нормативно-правового акту держави.
Частиною 1 ст. 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.
У відповідності до 7 ст. 9 КАС України встановлено що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).
Пленум Вищого адміністративного суду України в постанові від 20.05.2013 р. № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» надав адміністративним судам наступні роз`яснення:
«Із змісту статті 162 КАС України випливає, що в разі задоволення позову про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень чи його окремих положень суд повинен зазначити про це в судовому рішенні та одночасно застосувати один із встановлених законом способів захисту порушеного права позивача: про скасування або визнання нечинними рішення чи окремих його положень.
При цьому суди повинні мати на увазі, що одночасне застосування обох способів захисту порушеного права - визнання спірного акта нечинним та скасування такого акта - є помилковим.
Скасування акта суб`єкта владних повноважень як способу захисту порушеного права позивача застосовується тоді, коли спірний акт не породжує жодних правових наслідків від моменту прийняття такого акта.
Визнання ж акта суб`єкта владних повноважень нечинним означає втрату чинності таким актом з моменту набрання чинності відповідним судовим рішенням або з іншого визначеного судом моменту після прийняття такого акта.
При цьому суди повинні виходити з того, що вимоги про визнання акта владного органу недійсним або неправомірним тощо є різними словесними формами вираження одного й того самого способу захисту порушеного права позивача, а саме визнання акта протиправним»
Враховуючи наведене, визнання процедури електронної закупівлі незаконною є констатацією факту порушення при проведенні такої процедури електронної закупівлі норм закону або підзаконного нормативно-правового акту. За своєю сутністю незаконність процедури означає її невідповідність прийнятому закону і прирівнюється за своїми правовими наслідками до визнання протиправною та скасування, оскільки проведення процедури електронної закупівлі з порушенням закону не може мати правових наслідків лише на майбутнє з моменту визнання такої процедури незаконною, так як в такому випадку констатується наявність взаємних прав та обов`язків учасників та замовника процедури електронної закупівлі з моменту її початку до моменту набрання сили відповідним рішенням суду. Внаслідок такого існування взаємних прав та обов`язків між учасниками та замовником процедури електронної закупівлі вони можуть вчинити певні дії, які будуть мати правові наслідки до моменту набрання сили рішенням суду, але не будуть мати правових наслідків після набрання сили рішенням суду. Вказаним буде порушено взаємні права та обов`язки, оскільки після набрання законної сили рішенням суду про визнання процедури закупівлі незаконною у учасників та замовника процедури електронної закупівлі будуть відсутні правові інститути для повернення у попередній стан.
Таким чином, для досягнення мети найбільш повного та ефективного способу захисту прав та свобод сторін у справі вбачається, що визнання процедури закупівлі незаконною є тотожною поняттю визнання протиправною та скасування коли така процедура електронної закупівлі не породжує правових наслідків з моменту її прийняття, і взаємні права та обов`язки учасників та замовника процедури електронної закупівлі є такими, що не мають правових наслідків з моменту початку процедури електронної закупівлі.
Законом України «Про публічні закупівлі» та Законом України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони» встановлено, що при здійсненні процедури закупівлі замовником та учасниками процедури закупівлі повинні вчинятися певні дії на початку процедури закупівлі, в процесі її проведення та за наслідками проведення: замовник оприлюднює інформацію про закупівлю, зокрема: оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію, протокол розгляду тендерних пропозицій, повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, договір про закупівлю, звіт про результати проведення процедури закупівлі, звіт про виконання договору (ст. 10 Закону); замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації (ч. 4 ст. 28 Закону, ч. 19 ст. 3 Закону про особливості); замовник запрошує учасника на переговори (ч. 1 ст. 6 Закону про особливості); замовник перевіряє відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, встановленим замовником, та вимогам, визначеним у статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» (ч. 3 ст. 6 Закону про особливості); замовник визначає переможця процедури закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю (ч. 1 ст. 32 Закону, ч. 3 ст. 35 Закону); замовник оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю (ч. 3 ст. 35 Закону, ч. 1 ст. 7 Закону про особливості); замовник та учасник укладають договір про закупівлю (ч. 3 ст. 35 Закону, ч. 1 ст. 7 Закону про особливості); в подальшому договір підлягає виконанню у відповідності із загальними положеннями щодо обов`язковості виконання укладених господарських договорів.
Отже, виходячи з викладеного, суд вважає за необхідне надати наступне роз`яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.03.2017 р. по справі № 804/2015/17: визнана незаконною процедура закупівлі не породжує жодних правових наслідків з моменту початку такої процедури закупівлі і на майбутнє, тобто замовником та іншими учасниками процедури закупівлі не можуть вчинятися будь-які дії, передбачені Законом, які прямо або побічно пов`язані або випливають із відповідної процедури закупівлі, зокрема: розглядати цінові пропозиції та інші документи учасників відбору; визначати учасником переговорів такого учасника відбору, який запропонував найнижчу ціну/приведену ціну з урахуванням підстав відхилення; приймати рішення про запрошення учасника на переговори; перевіряти відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, встановленим замовником, та вимогам, визначеним у статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі»; проводити переговори з учасниками процедури закупівлі; визначати переможця процедури закупівлі; оприлюднювати на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю; укладати/підписувати договір про закупівлю; оприлюднювати договір про закупівлю; складати та оприлюднювати звіт про результати проведення процедури закупівлі; вчиняти будь-які дії щодо виконання укладеного договору про закупівлю; поставляти чи приймати товари, здійснювати оплати за договором про закупівлю тощо.
У зв`язку із наведеним, керуючись ст.170 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Роз`яснити резолютивну частину постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.03.2017 р. по справі № 804/2015/17 наступним чином:
Визнання незаконною процедури електронної закупівлі за переговорною процедурою: «Нафта і дистиляти (09130000-9) (бензин, авіаційний гас) Petroleum and distillates (09130000-9) (Petrol, Aviation kerosene)» номер UA-2017-02-27-001567-a означає неможливість укладання та виконання договору про закупівлю на підставі вказаної процедури закупівлі та відсутність жодних правових наслідків процедури закупівлі з моменту початку вказаної процедури закупівлі і в подальшому.
Визнання незаконною процедури електронної закупівлі за переговорною процедурою: «Нафта і дистиляти (09130000-9) (авіаційний гас) Petroleum and distillates (09130000-9) (Aviation kerosene)» номер UA-2017-02-27-001713-a означає неможливість укладання та виконання договору про закупівлю на підставі вказаної процедури закупівлі та відсутність жодних правових наслідків процедури закупівлі з моменту початку вказаної процедури закупівлі і в подальшому.
Відповідно до ч.6 ст.170 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала про роз`яснення судового рішення може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядок і строки, встановлені ст.ст.186, 254 КАС України.
Суддя І.А. Гончарова