Справа № 817/249/17
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2017-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

09 серпня 2017 р.Р і в н е 817/249/17
16год. 10хв.

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Дорошенко Н.О. за участю секретаря судового засідання Янчар О.П. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник не прибув

відповідача: представник ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_2
до Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області
про скасування наказу від 06.01.2017 №5-о
В С Т АН О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області про скасування наказу від 06.01.2017 №5-о "Про застосування дисциплінарного стягнення".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірний наказ винесено протиправно, позаяк жодних порушень норм Закону України "Про державну службу" вона не допускала Вказує, що перевірка ФОП ОСОБА_3 проведена нею у відповідності до встановленого порядку методичних рекомендацій щодо проведення документальних перевірок самозайнятих осіб з відображенням виявлених порушень. Стверджує, що акт перевірки містить всю необхідну інформацію про виявлені порушень у ході перевірки та складений у відповідності до Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків-фізичними особами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 №395, внаслідок чого податковим органом реалізовано надані повноваження в частині донарахування сум податків та винесення податкових повідомлень-рішень. Позивач також зазначив, що перевірка відповідача по даному факту проведена поверхнево, неповно та без урахування пояснень позивача, дослідження та аналізу відповідних обставин, що призвело до необгрунтованого застосування дисциплінарного стягнення, без урахування ступеня тяжкості проступку та вини державного службовця, як того вимагає ст. 74 Закону України "Про державну службу".

У ході судового розгляду представник позивача адміністративний позов підтримав з наведених у ньому підстав та просив задовольнити в повному обсязі.

В судове засідання 09.08.2017 представник позивача не прибув, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач позову не визнав, подав письмові заперечення (а.с.27-28) В судовому засіданні представник відповідача надав пояснення, аналогічні наведеному в запереченні, зокрема, зазначив, що позивачем було допущено порушення порядку проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 та оформлення її результатів, що виявилось у неповному відображенні інформації за фактами виявлених порушень у акті перевірки, без відповідних посилань на документи та їх аналізу, як і не проведено належного аналізу господарської діяльності платника. За виявленими недоліками в організації роботи, у відповідності до положень ст.65, 66, 77 Закону України "Про державну службу" до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. З наведених підстав представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позову повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, з'ясувавши фактичні обставини справи, перевіривши їх доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх у сукупності, відповідно до вимог закону, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Судом встановлено, що відповідно до наказу про проведення планової документальної перевірки від 22.07.2016 №269, направлень від 31.08.2016 №124/238/17-16-13-03 та №125/239/17-16-13-03, виданих ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області та плану-графіка проведення планових виїзних перевірок суб'єктів господарювання на ІІІ квартал 2016 року, начальником відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб Головайчуком Артуром Петровичем та головним державним ревізором-інспектором відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_2 проведена планова документальна виїзна перевірка фінансово-господарської діяльності ФОП ОСОБА_3 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2014 по 31.12.2015, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2014 по 31.12.2015, за результатом якої складено акт від 27.09.2016 №123/НОМЕР_2/17-16-13-03 (а.с.44-57).

Головне управління ДФС у Рівненській області листом від 11.11.2016 №5890/7/17-00-13-02-03 повідомило ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у рівненській області, що у рамках здійснення постійного моніторингу ефективності роботи підпорядкованих структурних підрозділів ДФС в частині організації, проведення та виконання затвердженого плану-графіка документальних перевірок фізичних осіб-підприємців на IV квартал 2016 року та якості складання актів таких перевірок, за результатом аналізу документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 за період з 01.01.2014 по 31.12.2015 (акт від 27.09.2016 №123/НОМЕР_2/17-16-13-03) встановлено наступні недоліки:

- перевірка ФОП поводилася в приміщенні ДПІ у м. Рівному, однак не зазначено, яким чином платником податків надавались документи для проведення планової перевірки (листом, заявою, описом наданих документів та інше);

- в п.1.8. акту перевірки відображено перелік транспортних засобів самозайнятої особи (два з яких орендовані), проте не конкретизовано, чи всі транспортні засоби використовувались у господарській діяльності та не досліджено умови та предмет договорів оренди (позички) Меrsеdеs-Веnz 815 (д.н.НОМЕР_3) та Меrsеdеs-Веnz Atego 815 (д.н.НОМЕР_1). Також, в даному пункті не висвітлено умови договорів, укладених ФОП ОСОБА_3 із ТДВ "Автотранспорт-15663" та ВАТ "Автотранспорт-15663". Крім того, не висвітлено інформацію про залишки ТМЦ станом на 01.01.2014;

- за даними перевірки, згідно з п.2.1.2. акту перевірки встановлено завищення документально підтверджених витрат, відображених у додатку 5 до податкової декларації, в сумі 15740,80 грн. (в т.ч.: за 2014р. на суму 5047,40 грн. та за 2015р. - 10333,35 грн.), проте в даному пункті не відображено посилання на документи, що підтверджують завищення даних витрат, а саме: не описано договори, укладені із постачальником послуг (ТМЦ), не вказано детальний аналіз із описом (переліком) первинних документів бухгалтерського та податкового обліку та не відображено інформацію щодо оплати зазначених витрат. Таким чином, за результатами перевірки неможливо встановити фактичне завищення ФОП валових витрат за 2014-2015рр.;

- також, в п.2.1.2, в структурі доходів відсутня інформація щодо реалізованих ТМЦ, сума придбання яких склала 44,2 тис.грн. Оскільки залишки ТМЦ на кінець перевіряємого періоду складають лише паливно-мастильні матеріали (п.1.18. акта перевірки) та в структурі загального оподатковуваного доходу за даними перевірки відсутня інформація про реалізацію зазначених вище ТМЦ, відповідно, перевіряючими не проведено у ході перевірки належний аналіз валових доходів ФОП;

- в п.2.3 перевіркою правильності утримання та перерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб із заробітної плати найманих осіб порушень не встановлено, однак, згідно аналізу податкової звітності за формою 1ДФ, поданої за 1 квартал 2014 року та 1-2 квартали 2015 року, спостерігається нарахування та виплата доходів дев'яти найманим працівникам менше встановленого законодавством рівня мінімальної заробітної плати;

- в пп.2.6.1 та 2.6.2 акту перевірки не досліджено та не відображено інформацію щодо розбіжностей між сумами податкових зобов'язань та податкового кредиту по ПДВ. Згідно з результатами системи автоматизованого співставлення податкових зобов'язань і податкового кредиту в розрізі контрагентів встановлено заниження ФОП податкових зобов'язань на загальну суму 833,34 грн. та завищення податкового кредиту на загальну суму - 603,54 грн. за 2014-2015рр., однак, дана інформація відсутня в матеріалах перевірки;

- в п.2.6.2 зазначено, що ФОП до складу податкового кредиту неправомірно віднесено ПДВ у 2014 р. в сумі 1082,00 грн. та у 2015 р. в сумі 2067,00 грн., яке сплачене при придбанні паливно-мастильних матеріалів, однак, в матеріалах перевірки відсутні будь-які переліки документів (із необхідними реквізитами), які підтверджували б неправомірність формування податкового кредиту по вищезазначених сумах ПДВ. Таким чином, неможливо встановити, в якій кількості вищевказаний товар (ПММ) не брав участі в оподатковуваних операціях по ПДВ та не використовувався в господарській діяльності платника податків.

Крім того, у листі вказано, що у ході планової документальної перевірки не забезпечено проведення належного аналізу господарської діяльності ФОП ОСОБА_3, а також у даному акті не здійснювався аналіз сформованих ризиків, відповідно яких платник податків включений до плану-графіка.

Також у даному листі зазначено, що з метою усунення подібних недоліків ГУ ДФС у Рівненській області зобов'язує, зокрема, притягнути до дисциплінарної відповідальності винних посадових осіб за неналежний рівень проведення планової документальної перевірки ФОП ОСОБА_3, відсутність аналізу сформованих ризиків наданих ДПІ у м. Рівному в інформаційно-аналітичній довідці при формуванні плану-графіку, незабезпечення відповідних донарахувань по акту планової перевірки (а.с.59-61).

Наказом від 15.11.2016 №400 порушено дисциплінарне провадження стосовно, зокрема, головного державного ревізора-інспектора відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_2 з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості допущених недоліків і порушень, виявлених при проведенні ГУ ДФС у Рівненській області аналізу матеріалів планової документальної перевірки ФОП ОСОБА_3 (а.с.68-69).

У ході розпочатого дисциплінарного провадження позивачем надані пояснення від 29.12.2016 щодо зауважень, наведених у листі ГУ ДФС у Рівненській області "Щодо якості складання акту планової документальної перевірки" від 11.11.2016 за №5890/7/17-00-13-02-03 (а.с.81-86).

Згідно з висновком дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області про наявність у діях головного державного ревізора-інспектора ОСОБА_2 дисциплінарного проступку та підстав для притягнення її до дисциплінарної відповідальності від 30.12.2016, дисциплінарною комісією здійснено збір інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та встановлено у діях головного державного ревізора-інспектора ОСОБА_2 неналежне виконання посадових обов'язків в частині дотримання Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків - фізичними особами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 №395, під час проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 У зв'язку з чим, дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність підстав для притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани (а.с.101-106).

Також, 30.12.2016 дисциплінарною комісією внесено начальнику ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області подання, яким запропоновано притягнути головного державного ревізора-інспектора ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани за неналежне виконання посадових обов'язків в частині порушення Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків - фізичними особами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 №395, під час проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 (а.с.107-112).

Наказом ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області від 06.01.2017 №5-о "Про застосування дисциплінарного стягнення", на підставі статей 65, 66, 77 Закону України "Про державну службу" оголошено догану головному державному ревізору-інспектору відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_2 за неналежне виконання посадових обов'язків, що призвело до порушення Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків - фізичними особами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 №395, під час проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3.

За змістом наказу від 06.01.2017 № 5-о, дисциплінарною комісією встановлено, що в п.1.8. Акту перевірки не конкретизовано, чи всі транспортні засоби використовувались у господарській діяльності, та не досліджено умови та предмет договорів оренди (позички) Меrsеdеs-Веnz 815 (д.н.НОМЕР_3) та Меrsеdеs-Веnz Atego 815 (д.н.НОМЕР_1), а також умови договорів, укладених ФОП ОСОБА_3 із ТДВ "Автотранспорт-15663" та ВАТ "Автотранспорт-15663".

Також, виявлено, що в п.1.18 Акту перевірки не висвітлено інформацію про залишки товарно-матеріальних цінностей (ПММ) станом на 01.01.2014. Відповідно до Методичних рекомендацій на підставі даних обліку самозайнятої особи, іншої наявної інформації аналізуються залишки товарно-матеріальних цінностей станом на початок та кінець періоду, що перевірявся. Відображається інформація про наявність залишків ТМЦ на дату завершення періоду, що перевірявся, та аналізується відповідність даним обліку доходів і витрат. При проведенні зняття залишків ТМЦ зазначається їх вартість за цінами придбання та в акті відображаються загальні результати, а відомість зняття залишків додається окремо до Акту перевірки. В пункті 1.18. Акту перевірки відображено загальні результати: під час перевірки проведено обстеження місця здійснення підприємницької діяльності. Залишки товарно-матеріальних цінностей (ПММ) на кінець періоду перевірки - 31.12.2015. становлять 12747,07 грн. (969 л). Результати аналізу в п.1.18 Акту перевірки не відображені.

Також встановлено, що в п.2.1.2 Акту перевірки в структурі доходів відсутня інформація щодо реалізованих ТМЦ, а також не відображено посилання на документи, що підтверджують завищення документально підтверджених витрат. Відповідно до Методичних рекомендацій, згідно даних перевірки в табличній формі заводиться структура загального оподатковуваного доходу (у розрізі його елементів, форма розрахунків та питома вага структурного елементу доходу в загальній його сумі, що надасть змогу визначати, який фактично вид господарської діяльності у суб'єкта є основним) та структура витрат (форма розрахунків та питома вага структурного елементу витрат у загальній їх сумі, що надасть змогу визначити та проаналізувати, на які цілі та в якій формі спрямовується основна сума витрат, безпосередньо пов'язаних із одержанням доходу). У п.2.1.2 Акту перевірки відображено Таблицю "Структура загального оподатковуваного доходу за даними перевірки" та Таблицю "Структура витрат, безпосередньо пов'язаних з одержанням доходу за даними перевірки". При цьому, в таблиці "Структура загального оподатковуваного доходу за даними перевірки" відсутня інформація про реалізацію ТМЦ на суму 44,2 тис.грн.

Виявлено, що в пп.2.6.1 та 2.6.2 не досліджено та не відображено інформацію щодо розбіжностей між сумами податкових зобов'язань та податкового кредиту по ПДВ (а.с.5-6).

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи ,суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у зв'язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає Закон України "Про державну службу".

Відповідно до ст.1 Закону України "Про державну службу" державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Відповідно до ч.2 ст.1 вказаного Закону державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов'язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно зі ст.64 Закону України "Про державну службу" за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Підстави для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності регламентовані ст. 65 вказаного Закону.

Так, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу" дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.66 Закону України "Про державну службу" до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Згідно з ч.6 ст.66 Закону України "Про державну службу" дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

Статтею 68 Закону України "Про державну службу" встановлено, що дисциплінарні провадження ініціюються суб'єктом призначення, а дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються):

1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А":

зауваження - суб'єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб'єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;

2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В":

зауваження - суб'єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб'єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно з ч.1 ст.69 цього ж Закону для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі (ч.2 цієї ж статті Закону).

Відповідно до ч.9, 10 Закону України "Про державну службу" дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.

В судовому засіданні досліджено матеріали дисциплінарної справи №6 головного державного ревізора-інспектора відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_2, сформованої 30.12.2016 (а.с.62-113), та встановлено, що вони містять подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області з пропозицією притягнути ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани за неналежне виконання посадових обов'язків, а також висновок дисциплінарної комісії про наявність у діях позивача дисциплінарного проступку та підстав для притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

При цьому, в ч.1 ст.71 Закону України "Про державну службу" передбачено, що з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.

Відповідно до ч.8, 9 цієї ж статті Закону державний службовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; 2) порушувати клопотання про одержання і залучення до матеріалів нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, які причетні до справи; 3) бути присутнім під час виконання відповідних заходів; 4) подавати в установленому порядку скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування. За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У ході судового розгляду встановлено, що накладення дисциплінарного стягнення на позивача відбулось за результатом дисциплінарного провадження, без проведення службового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст.75 Закону України "Про державну службу" перед накладенням дисциплінарного стягнення суб'єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Згідно ч.1, 2 ст.77 Закону України "Про державну службу" рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб'єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Аналізуючи наведені норми, суд вважає необхідним зазначити, що процедура дисциплінарного провадження як процес дослідження обставин дисциплінарного проступку, визначення його наслідків та доведення вини особи, зокрема, повинна бути достатньо прозорою, з тим, щоб і сама особа, яка притягується до дисциплінарної відповідальності, та орган, що застосовує дисциплінарне стягнення, а також суд, перевіряючи законність накладення дисциплінарного стягнення, могли з'ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого рішення, та надати їм оцінку.

При цьому суд зазначає, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення повинно бути мотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мали вплив на його прийняття.

Принцип обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень означає, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), №37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У Рішенні від 27 вересня 2010 року по справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" зазначено, що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

В матеріалах справи наявні письмові пояснення позивача з приводу неналежного виконання посадових обов'язків від 29.12.2016, що було предметом розгляду у межах даного дисциплінарного провадження (а.с.81-86), які, як свідчать матеріали дисциплінарної справи, не знайшли свого відображення та відповідного аналізу з боку відповідача ні у висновку дисциплінарної комісії від 30.12.2016, ні у поданні від 30.12.2016 №6.

При цьому, висновок дисциплінарної комісії та вказане подання дисциплінарної комісії є ідентичними за змістом, продубльовані з листа ГУ ДФС у Рівненській області від 11.11.2016 №5890/7/17-00-13-02-03; у висновку та поданні відсутні посилання на обставини, викладені у поясненнях позивача по наведених фактах, та які мали б бути досліджені та оцінені безпосередньо дисциплінарною комісією, з наведеними висновками за результатом їх розгляду.

Наведені обставини дають підстави для висновку, що дисциплінарне провадження щодо позивача було проведено односторонньо, упереджено, без урахування всіх обставин щодо зазначених у листі ГУ ДФС у Рівненській області фактів.

Крім того, одночасне складення двох документів, що оформляються за результатами двох, але окремих процедур, як то: подання - за результатом розгляду дисциплінарної справи у межах дисциплінарного провадження та висновку - за результатом службового розслідування у межах дисциплінарного провадження, утворює очевидну невизначеність стосовно процедури дисциплінарного провадження щодо позивача та вказує на її неузгодженість з положеннями Закону України "Про державну службу". При цьому суд враховує, що за змістом оскарженого наказу від 06.01.2017 №5-о підставою для його прийняття слугувало подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області від 30.12.2016 №6 та пояснення головного державного ревізора-інспектора ОСОБА_2 від 29.12.2016 (а.с.5-6).

Разом з тим, як з'ясовано судом, викладені обставини щодо неналежного оформлення результатів перевірки ФОП ОСОБА_3 у листі ГУ ДФС у Рівненській області від 11.11.2016 №5890/7/17-00-13-02-03, які так само відображені у висновку дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області від 30.12.2016 та поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області від 30.12.2016 №6, не стали підставою для повторної документальної перевірки такого платника податків, як і не призвели до неправильного обчислення сум донарахування податкових зобов'язань за результатом проведеної перевірки (акт від 27.09.2016 №123/НОМЕР_2/17-16-13-03) або будь-яких інших втрат державного бюджету.

За таких обставин суд зазначає, що при прийнятті спірного рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення відповідачем не враховано принципу пропорційності при обранні санкції до позивача за вчинене ним порушення у вигляді догани. Метою дотримання цього принципу є досягнення розумного балансу між публічними інтересами, на забезпечення яких спрямовані рішення або дії суб'єкта владних повноважень, та інтересами конкретної особи. Принцип пропорційності, зокрема, передбачає, що здійснення повноважень, як правило, не має спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, яких заплановано досягти; якщо рішення або дія можуть обмежити права, свободи чи інтереси осіб, то такі обмеження мають бути виправдані необхідністю досягнення важливіших цілей; несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб'єкта владних повноважень мають бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії.

Оскільки дії позивача не призвели до втрат дохідної частини державного бюджету через не нарахування або неправильне нарахування сум податкових зобов'язань платнику податків, що перевірявся, суд зазначає про порушення відповідачем принципу пропорційності при вирішенні питання застосування дисциплінарного стягнення до позивача.

Враховуючи положення ч.3 ст.65 Закону України "Про державну службу", відповідно до якого у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого, зокрема, пунктом 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану, суд не вбачає підстав для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани, позаяк закон не передбачає можливості застосування наразі іншого виду стягнення.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що наказ від 06.01.2017 №5-о "Про застосування дисциплінарного стягнення" необгрунтований, виданий без урахування всіх обставин справи, а тому підлягає до скасування. Відтак адміністративний позов слід задовольнити повністю.

Відповідно до ст.94 КАС України судові витрати суд присуджує на користь позивача.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Скасувати наказ Державної податкової інспекції у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області від 06 січня 2017 року № 5-о "Про застосування дисциплінарного стягнення".

Присудити на користь позивача ОСОБА_2 із за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень судовий збір у розмірі 640,00 грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Дорошенко Н.О.