Справа № 818/333/17
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2017-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

С У М С Ь К И Й О К Р У Ж Н И Й А Д М І Н І С Т Р А Т И В Н И Й С У Д
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 серпня 2017 р. Справа № 818/333/17
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шаповала М. М.,
за участю секретаря судового засідання - І. І. Гонтаренко,
представника позивача - ОСОБА_2,
представника відповідача - ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови,-
В С Т А Н О В И В:
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) просить скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області (далі - відповідач) від 10.01.2017 № 1 про накладення штрафу на позивача в розмірі 90 мінімальних заробітних плат у сумі 144 000 грн
Свої вимоги мотивує тим, що постанова відповідача є протиправною, оскільки проектно-кошторисна документація розроблена згідно з діючими нормами і правилами, а саме: п. 5.4 ДБН В.2.2-23:2009 "Будинки і споруди підприємства торгівлі". Відповідно до проекту відстані від торговельних павільйонів до існуючих будинків складають 5,81 м та 4,01 м. Із урахуванням норм п. 5.4 ДБН В.2.2-23:2009 "Будинки і споруди підприємства торгівлі" допускається розташовувати вказані споруди біля зовнішніх стін будинків та інших споруд, якщо такі стіни не мають отворів (прорізів) і відповідають вимогам будівельних норм до протипожежних стін, та за умови забезпечення проїзду для пожежних машин згідно з вимогами нормативних документів.
Крім того, зазначив, що при винесенні постанови відповідач не врахував усі пояснення проектувальника позивача, а саме те, що розробка проектно-кошторисна документація розроблена згідно з п. 5.4 ДБН В.2.2-23:2009 "Будинки і споруди підприємства торгівлі". У п. 6 Містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, виданих Відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Кролевецької районної державної адміністрації 13.07.2016 № 10, вказується на дотримання відстані до існуючих будівель і споруд, що належать третім особам, які розміщені за межами земельної ділянки КП "Кролевецький міський центральний ринок", а також торгівельних павільйонів блокується до існуючої будівлі цеху і контори, які належить Кролевецькій міській раді, перебувають в господарському віданні КП "Кролевецький міський центральний ринок" та знаходяться на його балансі як цілісний комплекс будівель підприємства.
Позивач та його представник у судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити.
Представник позивача також посилався, що відповідач порушив процедуру проведення перевірки, так як акт перевірки був складений без присутності ОСОБА_1 Крім того, припис відповідача повністю виконаний, збитків ніяких заподіяно нікому не було. ОСОБА_1 не має фінансової можливості сплатити таку суму стягнення, що визначена у постанові відповідача.
Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, підтримала доводи, викладені в письмових запереченнях на позов (а.с. 32-36), та зазначила, що відповідно до п. 6 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки по вул. Лесі Українки, 2, м. Кролевець "Будівництво комплексу торговельних павільйонів та влаштування інженерних мереж" мінімально допустимі відстані від обєктів, які проектуються до існуючих будинків та споруд повинні складати 7,5 м. Під час перевірки встановлено, що в порушення вказаних вимог містобудівної документації та вихідних даних у проектній документації, виготовленій ФОП ОСОБА_1, відстані від торговельних павільйонів, що проектуються до існуючих будинків та споруд складають 4,01 м та 5,81 м, або взагалі відсутні (павільйон розташований впритул до існуючої будівлі). Крім того, зазначила, що припис від 29.12.2016 № 669 про усунення порушення вимог законодавства виконаний та внесено зміни до проектної документації та містобудівних умов та обмежень.
Вислухавши пояснення позивача і представників сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з таких підстав.
За результатами перевірки складено акт від 14.11.2016 № 669 (а.с. 9), у якому зазначено, що в порушення ст. 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" та абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", при розробленні проектної документації фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 не враховано вимог вихідних даних на проектування, а саме: п. 6 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки: мінімально допустимі відстані від об'єктів, які проектуються до існуючих будинків та споруд повинні складати 7,5 м. Відповідно до проекту відстані від проектуючих торговельних павільйонів до існуючих будинків та споруд складають 4,01 м, 5,81 м або взагалі відсутні (проектуємий павільйон розташований впритул до існуючої будівлі).
У зв'язку з виявленими порушеннями відповідач склав припис від 14.11.2016 № 669 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (а.с. 45).
Відповідно до ст. 26 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV "Про архітектурну діяльність" архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані:
- додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування;
- не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови;
- не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.
Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.
Згідно зі ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.
Частиною 1 ст. 31 Закону України 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Згідно з п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 № 45 (далі - Порядок № 45), проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для інвалідів та інших маломобільних груп населення. При проектуванні об'єктів експериментального будівництва враховуються також індивідуальні технічні вимоги та вимоги державних будівельних норм щодо науково-технічного супроводу.
Пунктом 1.2 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 07.07.2011 № 109 (далі - Порядок № 109), містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.
Згідно з п.п. 1.5, 2.1 Порядку № 109 завдання на проектування об'єктів будівництва складається і затверджується замовником за погодженням із проектувальником.
Завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об'єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень.
Складання завдання на проектування з відхиленням від містобудівних умов та обмежень не допускається.
Містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних.
Відповідно до п. 6 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки по вул. Лесі Українки, 2 в м. Кролевець "Будівництво комплексу торговельних павільйонів та влаштування інженерних мереж" мінімально допустимі відстані від об'єктів, які проектуються до існуючих будинків та споруд повинні складати 7,5 м (а.с. 37-38).
Проте, як під час перевірки, так і в судовому засіданні встановлено, що в порушення вказаних вимог містобудівної документації та вихідних даних у проектній документації, виготовленій позивачем, відстані від торговельних павільйонів, що проектуються, до існуючих будинків та споруд складають 4,01 м, 5,81 м або взагалі відсутні (павільйон розташований впритул до існуючої будівлі).
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (п. 1 Порядку № 553).
Відповідно до п. 6 Порядку № 533 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Органи державного архітектурно-будівельного контролю проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на п'ять робочих днів.
Пунктом 11 Порядку № 533 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: видавати обов'язкові для виконання приписи щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.
Згідно з п.п. 16, 17, 18, 19 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
28.12.2016 були складені протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 669 (а.с. 10-11) та припис про усунення порушення вимог законодавства (а.с. 12), які 29.12.2016 позивач отримав особисто.
У протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.12.2016 № 669 зазначено, що розгляд справи відбудеться о 10:00 год. 10.01.2017 в приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області.
Згідно з п.п. 6, 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, штраф за правопорушення може бути накладено на суб'єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.
Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб'єкта містобудування.
Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
10.01.2017 у присутності позивача головний інспектор будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_4 виніс постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1 (а.с. 8), якою визнано позивача винним у правопорушенні, передбаченого п. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та наклав штраф у розмірі 90 мінімальних заробітних плат у сумі 144 000 грн.
Аналізуючи вказані норми законодавства, суд вважає, що головний інспектор будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області виніс правомірно та обґрунтовано постанову про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_1 Крім того, постановою Сумського окружного адміністративного суду від 18.01.2017 по справі № 818/1619/16 (а.с. 42-44), залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2017 (а.с. 85-87), визнано законними дії Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області щодо проведення перевірки позивача, складення акта від 14.11.2016 № 669 та припису від 28.12.2016 № 669 за результатами такої перевірки.
Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.
На підставі викладеного суд не вбачає підстав для скасування постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області від 10.01.2017 № 1 про накладення штрафу на позивача.
Керуючись ст. ст. 86, 94, 98, 158-163, 167, 186, 254 КАС України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови відмовити.
Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на постанову суду протягом десяти днів з дня отримання копії повного тексту постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 08 серпня 2017 року.

Суддя М.М. Шаповал