Справа № 804/6258/16
Суддя: Чорна Валерія Вікторівна
Дата ухвалення: 2017-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2017 р. справа № 804/6258/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Чорна В.В., одноособово розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування, -

в ст а н о в и в:

23 вересня 2016 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із зазначеним адміністративним позовом, в якому просить застосувати до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1.) заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації (роботи) приміщень, які розташовані на третьому поверсі трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1) до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об'єкта.

Ухвалою суду від 01.11.2016 р., після усунення позивачем недоліків позовної заяви, по даній справі відкрито скорочене провадження.

У зв'язку з надходженням від відповідача заперечень проти позову, що унеможливлює ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, ухвалою суду від 12.12.2016 р. справу призначено до судового розгляду.

В обґрунтування заявлених вимог, позивач зазначив, що за результатами проведеної Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області у період з 21.07.2016 р. по 29.07.2016 р. планової перевірки дотримання ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, були виявлені численні порушення діючого законодавства, зокрема, вимог Правил пожежної безпеки в Україні, а саме: облицювання (оздоблення) стін в торгівельному залі у коридорі адміністративних приміщень не відповідає вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди», ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки», СНиП 2.09.02-85* «Виробничі споруди», ДБН В.2.3-15.2007 «Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів», ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», інших будівельних норм за видами будинків та споруд, а саме: облицьовано ДСП панелями); приміщення топочної не відділено протипожежними перешкодами відповідно до вимог ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», а саме: не обладнано протипожежними дверима з мінімальною межею вогнестійкості - ЕІ 30; не всі приміщення обладнано системою протипожежного захисту, а саме: системи пожежної сигналізації, системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей (адміністративні приміщення), не проведено технічне обслуговування системи протипожежного захисту, а саме: системи пожежної сигналізації, системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей; не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого змикання; не обладнано системою протипожежного захисту, а саме: автоматичною установкою системи пожежогасіння, не проведено ідентифікацію на визначення потенційної небезпеки; приміщення не в повному обсязі забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з Типовими нормами належності вогнегасників. Виявлені порушення, на думку позивача, можуть створити загрозу життю та/або здоров'ю людей. Тому вказані обставини, на думку позивача, є підставою для застосування до відповідача заходів реагування в порядку пункту 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України (а.с. 4-13).

Представником відповідача за довіреністю ОСОБА_2 надано письмові заперечення проти позову, в обґрунтування яких зазначено, що обсяг доходу ФОП ОСОБА_1 у 2015 році становив менше 20 мільйонів гривень, у зв'язку з чим, позивач не мав права проводити перевірку даного суб'єкта господарювання без наявності відповідного дозволу Кабінету Міністрів України, передбаченого п. 3 Прикінцевих положень Закону «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи». Крім того, як слідує із заперечень, об'єкт перевірки - приміщення, які розташовані на третьому поверсі трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1, не відноситься до високого ступеню ризику, отже законних підстав для перевірки його за критеріями перевірки об'єктів з високим ступенем ризику не було. Також, у запереченнях вказано, що виявлені порушення не можна ідентифікувати, оскільки в акті перевірки не зазначено, в яких саме приміщеннях виявлено порушення, яких саме первинних засобів пожежогасіння не вистачає. Виявлені порушення вимог пожежної безпеки, на думку відповідача, не забороняють експлуатацію приміщень у разі недотримання таких вимог, а також не створюють загрози життю та/або здоров'ю людей. Посилаючись на викладені обставини, відповідач просить суд відмовити у застосуванні заходів реагування (а.с. 36-41).

В судове засідання, призначене на 09.08.2017 року, сторони, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, своїх представників не направили. Представник відповідача за довіреністю ОСОБА_3 засобами електронного зв'язку подав заяву про перенесення розгляду справи, мотивуючи це зайнятістю в іншому судовому процесі. Водночас, враховуючи, що по категорії справ про застосування до суб'єктів господарювання заходів реагування КАС України передбачає стислі строки розгляду, які вже сплинули, у задоволенні клопотання судом було відмовлено.

Представником позивача за довіреністю ОСОБА_4 до суду подано заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Враховуючи, що сторони в судове засідання не з'явились, у відповідності до ч. 6 ст. 128 КАС України, справу розглянуто без їх участі в порядку письмового провадження.

Дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, судом встановлено наступні обставини.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 зареєстрована як суб'єкт господарювання, з основним видом діяльності - роздрібна торгівля взуттям та шкіряними виробами, роздрібна торгівля уживаними товарами в магазинах, здавання в оренду власного нерухомого майна (а.с. 42).

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі наказу № 19 від 17.06.2016 р. «Про проведення планових перевірок» та посвідчення на проведення перевірки № 256/02-7-16 від 07.07.2016 р., посадовими особами позивача у період з 21 по 29 липня 2016 року проведено планову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, об'єктом якої стали приміщення ФОП ОСОБА_1, розташовані на третьому поверсі трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1.

За результатами планової перевірки відповідача складено акт перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 29 (а.с.12-15).

Перевіркою виявлені численні порушення законодавства у сфері пожежної безпеки ФОП ОСОБА_1, а саме: облицювання (оздоблення) стін в торгівельному залі у коридорі адміністративних приміщень не відповідає вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди», ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки», СНиП 2.09.02-85* «Виробничі споруди», ДБН В.2.3-15.2007 «Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів», ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», інших будівельних норм за видами будинків та споруд, а саме: облицьовано ДСП панелями); приміщення топочної не відділено протипожежними перешкодами відповідно до вимог ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», а саме: не обладнано протипожежними дверима з мінімальною межею вогнестійкості - ЕІ 30; не всі приміщення обладнано системою протипожежного захисту, а саме: системи пожежної сигналізації, системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей (адміністративні приміщення), не проведено технічне обслуговування системи протипожежного захисту, а саме: системи пожежної сигналізації, системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей; не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого змикання; не обладнано системою протипожежного захисту, а саме: автоматичною установкою системи пожежогасіння, не проведено ідентифікацію на визначення потенційної небезпеки; приміщення не в повному обсязі забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з Типовими нормами належності вогнегасників.

Як вбачається з акту перевірки, при перевірці була присутня довірена особа відповідача - ОСОБА_2, який ухилився від підпису акту перевірки, про що зазначено в самому акті перевірки. Копія акту перевірки була направлена на адресу ФОП ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку (а.с. 14, 16).

Доказів усунення порушень, зазначених в акті перевірки, ні під час проведення перевірки, ні після складання акту перевірки відповідачем до суду не надано.

При цьому, посилаючись на безпідставність позовних вимог ГУ ДСНС у Дніпропетровській області про застосування заходів реагування, відповідач зазначає про те, що позивач не мав права проводити перевірку даного суб'єкта господарювання без наявності відповідного дозволу Кабінету Міністрів України, передбаченого п. 3 Прикінцевих положень Закону «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи». Крім того, як слідує із заперечень, об'єкт перевірки - приміщення, які розташовані на третьому поверсі трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1, не відноситься до високого ступеню ризику, отже законних підстав для перевірки його за критеріями перевірки об'єктів з високим ступенем ризику не було. На підтвердження своїх доводів в цій частині позивач надав суду копію податкової декларації ФОП ОСОБА_1 за 2015 рік, а також технічний висновок ТОВ «Світла Вежа» «Про можливість перепланування нежитлових приміщень магазину непродовольчих товарів без зміни цільового використання по АДРЕСА_1 в Тернівському районі м. Кривого Рогу (а.с. 43-59).

Також, позивачем надано копію договору на виконання послуг з технічного обслуговування установок автоматичної пожежної сигналізації від 13.07.2016 р. та договору на виконання послуг з пожежного спостереження за установками автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації об'єкту від 13.07.2016 р., укладених з ТОВ «АПС - Кривий Ріг» (а.с. 60-68).

Посилаючись на вказані обставини та документи, відповідач вважає, що всі висновки акту перевірки з цих підстав є неправомірними.

Надаючи оцінку запереченням відповідача в цій частині, суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України № 361 від 04.06.2015 р. внесено зміни до критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки (у додаток до постанови КМУ від 29.02.2012 р. № 306), згідно яких, площа приміщення є лише одним з переліку інших критеріїв для віднесення підприємства до суб'єктів господарювання з високим ступенем ризику, серед яких, в тому числі, є належність об'єкта до промислових, складських будівель (споруд), зовнішніх установок, які за вибухопожежною небезпекою належать до категорії «А» або «Б»; або до об'єктів, на яких передбачено перебування 50 або більше осіб, якщо такі приміщення розташовані на підвальних і/або підземних поверхах, або працюють у нічний час (із 23 по 7 годину); або якщо у них передбачено перебування 100 або більше осіб; або об'єктів, які є будинками та/або спорудами з умовною висотою понад 47 метрів; або об'єктів, які є пам'яткою архітектури та/або історії національного значення, та інші.

Відповідно до п. 10 Критеріїв, у разі, коли суб'єкт господарювання може бути віднесений одночасно до двох або більше ступенів ризику, такий суб'єкт належить до більш високого ступеню ризику з числа тих, до яких він може бути віднесений.

В даному випадку, у акті перевірки зазначено, що підприємство належить до високого ступеню ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки з урахуванням значення прийнятного ризику. Тобто, приміщення ФОП ОСОБА_1 віднесено до високого ступеню ризику за критерієм кількості осіб, які перебувають на об'єкті, визначеному згаданою вище постановою КМУ.

Наданий відповідачем технічний висновок ТОВ «Світла Вежа» «Про можливість перепланування нежитлових приміщень магазину непродовольчих товарів без зміни цільового використання по АДРЕСА_1 в Тернівському районі м. Кривого Рогу не доводить відсутність по даному об'єкту інших критеріїв високого ступеню ризику, зокрема, за критерієм кількості осіб, які перебувають на об'єкті.

До таких висновків суд приходить, виходячи із вимог нормативних документів та враховуючи, що в будівлі по АДРЕСА_1 в Тернівському районі м. Кривого Рогу на третьому поверсі розташований та експлуатується магазин непродовольчих товарів ФОП ОСОБА_1 (площа торгівельного залу складає 180 м.кв.), також на першому поверсі даної будівлі розташований магазин «Простор» ТОВ «Стиль Д» (приблизна площа торгівельного залу 220 м.кв.), у зв'язку з чим можлива розрахункова кількість людей, які можуть знаходитись у зазначеній будівлі, складає 197 осіб.

Таким чином, посилання відповідача на вказані ним обставини як на підставу для відмови у задоволенні позову - відсутні.

При вирішенні спору щодо наявності у позивача передбачених законом підстав для проведення перевірки суб'єкта господарювання з обсягом доходів до 20 мільйонів гривень, суд зазначає, що мораторій, передбачений пунктом 3 Прикінцевих положень Закону «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» від 28.12.2014 р. № 71-VIII поширюється на перевірки підприємств, установ, організацій та фізичних осіб-підприємців, визначених Податковим кодексом України та не стосується проведення планових перевірок органами, які здійснюють контроль за додержанням суб'єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Зазначена правова позиція викладена в Роз'ясненнях Міністерства юстиції України від 04.12.2015 р. за вих. № 2112/14157-0-15/8.1, а також в Листі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 06.04.2016 р. № 3632-01/10151 та Листі Міністерства юстиції України від 18.03.2016 р. № 8929/2216-0-4-16/8.2 (а.с. 112-116).

Таким чином, посилання відповідача на зазначені обставини як на підставу для відмови у задоволенні позову - також відсутні.

Щодо підстав для застосування до відповідача заходів реагування в сфері державного нагляду (контролю), суд виходить з наступного.

Згідно з п. 1, 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 р. №1417 (далі за текстом - ППБУ), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд. Ці Правила є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Згідно п.4 розділу ІІ ППБУ, для кожного приміщення об'єкта мають бути розроблені та затверджені керівником об'єкта інструкції про заходи пожежної безпеки.

У цих інструкціях повинні вказуватися:

категорія приміщення з вибухопожежної та пожежної небезпеки (для виробничих, складських приміщень та лабораторій);

вимоги щодо утримання евакуаційних шляхів та виходів;

спеціальні місця для куріння та вимоги до них;

порядок утримання приміщень, робочих місць;

порядок зберігання та застосування легкозаймистих рідин, горючих рідин (далі - ЛЗР, ГР), пожежовибухонебезпечних речовин і матеріалів;

порядок прибирання робочих місць, збирання, зберігання та видалення горючих відходів, промасленого ганчір'я;

порядок утримання та зберігання спецодягу;

місця, порядок та норми одночасного зберігання в приміщенні сировини, напівфабрикатів та готової продукції;

порядок проведення зварювальних та інших вогневих робіт;

порядок огляду, вимкнення електроустановок, приведення в пожежобезпечний стан приміщень та робочих місць, закриття приміщень після закінчення роботи;

заходи пожежної безпеки при роботі на технологічних установках та апаратах, які мають підвищену пожежну небезпеку;

граничні показання контрольно-вимірювальних приладів, відхилення від яких можуть викликати пожежу або вибух;

обов'язки та дії працівників у разі виникнення пожежі.

Ці інструкції мають вивчатися під час проведення протипожежних інструктажів, проходження навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму, а також в системі виробничого навчання і вивішуватися на видимих місцях.

У відповідності до п.2.3 розділу ІІІ ППБУ, тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах повинен відповідати вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва».

Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватись у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, що перешкоджають нормальному зачиненню протипожежних дверей.

За приписом п.2.12 розділу ІІІ ППБУ, за наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів можуть замикатися лише на внутрішні запори, які відкриваються зсередини без ключа.

Забороняється використовувати горища, технічні поверхи й приміщення (у тому числі вентиляційні камери, електрощитові) під виробничі дільниці та захаращувати їх сторонніми предметами.

Двері горищ, технічних поверхів, вентиляційних камер, електрощитових, підвалів повинні утримуватися зачиненими. На дверях слід вказувати місце зберігання ключів. Вікна горищ, технічних поверхів, підвалів повинні бути засклені.

Кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, їхні конструктивні й планувальні рішення, умови освітленості, забезпечення незадимленості, протяжність шляхів евакуації, їх облицювання (оздоблення) повинні відповідати вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди», ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки», СНиП 2.09.02-85* «Производственные здания», ДБН В.2.3-15:2007 «Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів», ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», інших будівельних норм за видами будинків та споруд (п.2.23 розділу ІІІ ППБУ)

У відповідності до абз. 2 ч.1 ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з ч. 1 ст. 47 Кодексу цивільного захисту України, державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

У відповідності до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 р. №20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до п.п. 57 п. 4 вказаного Положення, ДСНС України відповідно до покладених на неї завдань організовує та проводить перевірку додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, організації виконання заходів щодо захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру на підприємствах, в установах, організаціях, що входять до складу залізничного, автомобільного, авіаційного, морського та річкового транспорту, на базах складах, арсеналах зберігання та у місцях виробництва, утилізації ракетно-артилерійського озброєння, компонентів рідкого ракетного палива.

У відповідності до п. 6 вказаного Положення, ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Пунктом 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України від 13.04.2016 р. № 175 визначено, що Головне управління ДСНС у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

При цьому, згідно з п.1, 2 ч. 1ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Водночас, згідно з ч. 12 ст.183-2 КАС України, особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

З аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що підставою для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) з техногенної та пожежної безпеки у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг, є встановлення актом перевірки контролюючого органу фактів недотримання (порушення) вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, якщо такі порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей. Якщо ж обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами, застосовані заходи реагування скасовуються судом.

Таким чином, при розгляді спорів вказаної категорії суд, перш за все, повинен виходити з критерію пропорційності - тобто, можливості настання негативних наслідків у вигляді загрози життю та здоров'ю людей у зв'язку з наявністю відповідних порушень, встановлених актом перевірки, та несприятливих наслідків для відповідача у вигляді обмежень його діяльності до усунення порушень або доведення перед судом їх відсутності.

В даному випадку, позивач стверджує, що подальша експлуатація приміщень ФОП ОСОБА_1, які розташовані на третьому поверсі трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 із виявленими порушеннями вимог пожежної та техногенної безпеки, перелік яких наведено в акті перевірки, створює загрозу життю та/або здоров'ю людей, оскільки при непроведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, як призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та здоров'ю людей. Таким чином, на об'єктах відповідача можливі умови для виникнення небезпечних факторів, що впливають на людей, а саме: полум'я іскри, підвищена температура, дим, токсичні продукти горіння тощо. Крім того, відсутність системи пожежної сигналізації призведе до пізнього виявленні пожежі, в зв'язку з чим, первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв'язку з чим, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей, що несе реальну загрозу їх життю та здоров'ю.

Наявність вказаних порушень підтверджується актом перевірки. При цьому, уповноважений представник ФОП ОСОБА_1, який був присутнім при проведенні перевірки, не заперечив наявності вказаних у акті порушень, натомість, ухилився від отримання та підписання акту перевірки.

Згідно наданих представником позивача за довіреністю пояснень щодо стану усунення порушень, відповідачем не було вжито заходів щодо усунення всіх порушень, а тому вони станом на 15 червня 2017 року не перестали існувати та не усунуті.

Доказів усунення порушень або їх відсутності не надано і станом на час останнього судового розгляду справи, який відбувся 09.08.2017 року.

Відтак, суд погоджується з доводами позивача про наявність підстав для застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), оскільки виявлені порушення вимог пожежної безпеки не є формальними, стосуються відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі виникнення, а отже, створюють потенційну загрозу життю та здоров'ю людей, які перебувають у приміщеннях ФОП ОСОБА_1, розташованих на третьому поверсі трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1.

При цьому, у разі усунення відповідачем виявлених порушень, він не позбавлений можливості звернутися до суду з відповідною заявою про скасування заходів реагування, надавши відповідні докази.

З огляду на зміст ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, заходи реагування вживаються судом у вигляді повного чи часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг. При цьому ні повне, ні часткове зупинення робіт або надання послуг не вимагає від власника приміщення чи суб'єкта господарювання вчинення будь-яких дій задля виконання такого рішення, а навпаки зобов'язує їх утриматися від вчинення дій, спрямованих на виконання робіт (надання послуг), зупинених відповідним судовим рішенням.

Відповідно до п. 10 ст. 256 КАС України, негайно виконуються постанови суду про повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей. Відтак, постанова суду у разі застосування заходів реагування підлягає негайному виконанню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами ч.4 ст. 94 КАС України, згідно з якими, у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 6 ст. 128, ст.ст. 160, 167, п. 10 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області - задовольнити

Зупинити експлуатацію приміщень фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, які розташовані на третьому поверсі трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1, - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом заборони експлуатації об'єкта.

У відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 256 КАС України, допустити постанову суду до негайного виконання.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня проголошення постанови. Якщо судом у відповідності до частини 3 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України було проголошено вступну та резолютивну частину постанови, а також в разі прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя В.В. Чорна