Справа № 803/843/17
Суддя: Андрусенко Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2017-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2017 року Справа № 803/843/17

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Андрусенко О. О.,

при секретарі судового засідання Хомяк М. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Холдінгова компанія «Єврохолдінг» до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення та визнання дій протиправними,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Холдінгова компанія «Єврохолдінг» (далі - ТзОВ «ХК «Єврохолдінг», позивач) звернулося з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області (далі - Управління ДАБІ у Волинській області, відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення від 30.06.2017 № 57 «Про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням від 30.06.2017 № 57 скасовано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53», що були видані ТзОВ «ХК «Єврохолдінг» Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради. Позивач вважає оскаржуване рішення протиправним, оскільки єдиною підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні. Для отримання містобудівних умов та обмежень позивачем було подано усі необхідні документи, наміри забудови земельної ділянки повністю відповідають положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, тому Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради правомірно видано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 16.07.2015 на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53». Також зазначив, що оскаржуваним рішенням порушено його правомірні очікування щодо забудови земельної ділянки на підставі виданих містобудівних умов та обмежень. При цьому, вказав на ту обставину, що скасування дії містобудівних умов та обмежень є крайнім заходом, спрямованим на дотримання уповноваженими органами законодавства у сфері містобудівної діяльності, який застосовується у разі неможливості усунення виявлених під час перевірки порушень, однак позивач не був повідомлений про проведення перевірки та прийняття оскаржуваного рішення, що позбавило його надати пояснення по суті та усунути виявлені недоліки в ході перевірки.

12.07.2017 позивачем подано до суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій останній просить визнати протиправним та скасувати рішення від 30.06.2017 № 57 «Про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53», визнати протиправними (незаконними) дії щодо проведення позапланової перевірки та складання акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандарті та правил №б/н від 30.06.2017 щодо видачі Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53, Волинської області».

У додаткових поясненнях до адміністративного позову позивач підтримав позовні вимоги та просив розгляд справи здійснювати за відсутності їхнього представника.

У письмових запереченнях на адміністративний позов представник відповідача позовних вимог не визнав, зазначив, що уповноваженою особою відповідача відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 23.06.2017 № 1004, направлень на проведення позапланової перевірки від 13.06.2017 № 36 та від 26.06.2017 № 44 та на підставі довідки про результати документальної перевірки від 09.06.2017 було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради при видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53», виданих ТзОВ «ХК «Єврохолдінг», за результатами якої у відповідності до вимог пунктів 23-25 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду складено акт перевірки від 30.06.2017, тому твердження позивача на протиправність проведення позапланової перевірки та складання акту перевірки є безпідставними. Вважає, що рішення від 30.06.2017 № 57 «Про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53» винесено на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду та Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», відтак підстави для його скасування відсутні. Просив у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

У клопотанні від 20.07.2017 року представник відповідача просила розглянути та вирішити дану справу за відсутності представника Управління ДАБІ у Волинській області.

У письмових пояснення представник третьої особи підтримав позовні вимоги ТзОВ «ХК «Єврохолдінг», у клопотанні від 04.08.2017 просив розгляд справи здійснювати за його відсутності.

Згідно частини першої статті 41 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до вимог статті 41 КАС України справу вирішено у відсутності сторін на підставі наявних у ній доказів без фіксування судового засідання технічним засобом.

Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення з огляду на таке.

Судом встановлено, що ТзОВ «ХК «Єврохолдінг» на підставі договорів купівлі-продажу нежитлового приміщення від 21.12.2011 придбано у ТзОВ «Крок» нежитлові приміщення - корпус розмольного цеху А-7, загальною площею 2315,1 кв.м., та зерносклад (в1), загальною площею 973,3 кв.м., які розташовані на земельній ділянці, площею 2,4530 га, кадастровий номер - :11:013:0037, за адресою: Волинська обл., м. Луцьк, вул. Франка, буд. 53, що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями договорів купівлі-продажу нежитлових приміщень та витягів про державну реєстрацію прав від 12.01.2012 (а.с. 10-15).

08.07.2015 між позивачем (орендар) та територіальною громадою міста Луцька, від імені якої діє Луцька міська рада (орендодавець), укладено договір оренди землі (із змінами та доповненнями), предметом якого є платне строкове користування земельною ділянкою, яка знаходиться: м. Луцьк, вул. Франка, 53, кадастровий № :11:013:0046, площею 0,9484 га., та передана в оренду для будівництва та обслуговування багатоквартирних житлових будинків з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями (а.с. 16-22). Право оренди зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується відповідним Витягом від 16.07.2015 № 40721148 (а.с. 23). Як вбачається з пункту 13 умов договору оренди землі, земельна ділянка передається в оренду для будівництва та обслуговування багатоквартирних житлових будинків з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями, згідно з пунктом 14 Договору цільове призначення земельної ділянки - землі житлової та громадської забудови.

16.07.2015 позивачем як замовником було отримано від Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради «Містобудівні умови та обмеження на реконструкцію зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А-7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53» (а.с. 29-31).

04.08.2015 Управлінням ДАБІ у Волинській області зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт за №24 на об'єкт будівництва «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А-7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53» (а.с. 35-36).

26.04.2017 між позивачем та Луцькою міською радою укладено договір № 57 про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Луцька, у зв'язку з чим ТзОВ «ХК «Єврохолдінг» здійснено оплату згідно договору у повному об'ємі, що підтверджується довідкою Управління капітального будівництва Луцької міської ради від 10.05.2017 року №12.4-4/58 (а.с. 37).

06.06.2017 Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ПІ категорії складності, по об'єкту «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А-7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53» (а.с. 38-41).

30.06.2017 відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 23.06.2017 № 1004 та на підставі довідки про результати документальної перевірки від 09.06.2017 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Волинській області Рибацьким В. М. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради при видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53», виданих ТзОВ «ХК «Єврохолдінг».

За результатами перевірки складено акт від 30.06.2017 року, в якому зафіксовано порушення вимог п. 1.2, п. 2.2, п. 3.4 (а, б, в, г, д), п. 3.6 та п. 3.7 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109, п. 8 ч. 1 ст. 1, п. 2 ст. 5, ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с. 78-79).

30.06.2017 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Рибацьким В. М. прийнято рішення від № 57 «Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53», виданих ТзОВ «ХК «Єврохолдінг» (а.с. 42).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із частинами першою, другою статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, пунктом 2 якого передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Як передбачено частиною третьою статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Пунктом 6 частини четвертої статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно пункту 15 Порядку № 698 підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об'єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки (пункт 16 Порядку № 698).

Відповідно до пунктів 23-26 Порядку № 698 за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається об'єкту нагляду, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який проводив перевірку. Акт перевірки підписується головним інспектором будівельного нагляду, який проводив перевірку, та керівником об'єкта нагляду, або його заступником, або уповноваженою керівником особою, а також фахівцями підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів, що залучалися до проведення перевірки. Якщо керівник об'єкта нагляду, щодо якого проводилася перевірка, або його заступник, або уповноважена керівником особа не погоджуються з результатами перевірки, викладеними в акті перевірки, вони мають право в акті викласти письмові пояснення, зауваження або заперечення.

Системний аналіз вказаних вище нормативно-правових актів дає підстави суду дійти висновку про те, що головні інспектори будівельного нагляду вправі проводити позапланову перевірку у разі виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об'єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності. Така перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки, за результатами якої складається акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

З матеріалів справи вбачається, що 09.06.2017 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Волинській області Орловим В. В. було проведено документальну перевірку видачі містобудівних умов та обмежень на забудову земельної ділянки від 16.07.2015 на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53», виданих Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради, за результатами якої складено довідку про результати документальної перевірки від 09.06.2017, в якій зафіксовано порушення вимог п. 2.2, п. 3.4 (а, б, в, г, д), п. 3.6 та п. 3.7 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109.

12.06.2017 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України прийнято наказ № 894 «Про проведення позапланової перевірки», відповідно до якого відповідачу наказано провести позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил під час провадження Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради містобудівної діяльності, а саме: надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 (а.с. 141). 13.06.2017 Управлінням ДАБІ у Волинській області видано направлення № 36 на проведення позапланової перевірки (а.с. 142). Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 23.06.2017 № 1004 продовжено строк проведення вищевказаної позапланової перевірки з 26.06.2017 по 03.07.2017 (а.с. 141 зворот). 26.06.2017 відповідачем видано направлення №44 на проведення позапланової перевірки (а.с. 142 зворот).

30.06.2017 відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 23.06.2017 № 1004 та направлень на проведення позапланової перевірки від 13.06.2017 № 36 та від 26.06.2017 № 44 та на підставі довідки про результати документальної перевірки від 09.06.2017 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Волинській області Рибацьким В. М. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради при видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53», виданих ТзОВ «ХК «Єврохолдінг», за результатами якої складено акт від 30.06.2017 року (а.с. 78-79).

Таким чином, суд приходить до висновку, що головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Волинській області Рибацьким В. М. у відповідності до вимог пунктів 15 та 23 Порядку № 698 та на підставі наданих йому повноважень було проведено позапланову перевірку та складено акт перевірки від 30.06.2017, тому позовні вимоги про визнання протиправними (незаконними) дій щодо проведення позапланової перевірки та складання акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандарті та правил №б/н від 30.06.2017 щодо видачі Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53, Волинської області» до задоволення не підлягають.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення від 30.06.2017 № 57 «Про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53» судом враховано наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - в редакції чинній на момент видачі містобудівних умов) забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва. Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Частина п'ята статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно із частинами першою - восьмою статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви.

Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень.

Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об'єкта незалежно від зміни замовника.

Як передбачено пунктом 1.1 розділу І (Загальні положення) Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 року № 109 (з наступними змінами та доповненнями, далі - Порядок № 109), цей Порядок визначає процедуру надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст.

Згідно із пунктом 1.2 розділу І (Загальні положення) Порядку № 109 містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до пунктів 2.1, 2.2 розділу ІІ (Порядок надання містобудівних умов та обмежень) Порядку № 109 містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом семи робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви разом із документами, передбаченими пунктом 2.2 цього розділу, у порядку, встановленому Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовником додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

За приписами пункту 2.4 розділу ІІ (Порядок надання містобудівних умов та обмежень) Порядку № 109 розгляд заяви, надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх видачі здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку, встановленому Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні. Аналогічна норма зазначена і в частині п'ятій статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент видачі містобудівних умов та обмежень).

Відмова у видачі містобудівних умов та обмежень або внесення змін до них з відповідним обґрунтуванням надається уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, визначений пунктом 2.1 цього розділу.

Таким чином, з наведених норм вбачається, що єдиною підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

Як встановлено судом, на підставі поданої позивачем 10.07.2015 року заяви на отримання містобудівних умов та обмежень разом з додатками (засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; засвідчена в установленому порядку копія документа на нерухоме майно; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки; топографо-геодезична зйомка; містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва), Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради було перевірено відповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні та 16.07.2015 позивачу видано «Містобудівні умови та обмеження на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А-7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53» (а.с. 29-31).

Згідно договору оренди землі від 08.07.2015 земельна ділянка, яка знаходиться: м. Луцьк, вул. Франка, 53, кадастровий № :11:013:0046, площею 0,9484 га., передана в оренду позивачу для будівництва та обслуговування багатоквартирних житлових будинків з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями, цільовим призначенням якої є землі житлової та громадської забудови (а.с. 16-22).

Матеріалами справи підтверджується, що проведення реконструкції зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А-7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53, здійснюється відповідно до Детального плану території житлового кварталу між вулицями Яровиця, Франка та Виниченка, затвердженого рішенням виконавчого комітету Луцької міської ради від 02.07.2014 №385-1 з подальшим його коригуванням, що затверджений рішенням від 06.07.2016 №392-1 (а.с. 26-28)

Оскільки наміри позивача щодо забудови вищевказаної земельної ділянки відповідають положенням містобудівної документації на місцевому рівні, а саме: Детальному плану житлового кварталу, Генеральному плану забудови міста Луцька, та цільовому призначенню земельної ділянки, відтак суд приходить до висновку, що Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради правомірно видано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 16.07.2015 (а.с. 29-31).

На думку суду, скасування містобудівних умов та обмежень можливе лише з тих самих підстав, з яких у видачі містобудівних умов та обмежень необхідно відмовити (тобто, невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні).

Проте, ні в акті перевірки від 30.06.2017 року, ні в оскаржуваному рішенні не наведено підстав для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень, а відповідно і для їх скасування, передбачених пунктом 2.4 Порядку № 109 та частиною п'ятою статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини першої, другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Всупереч наведеним вимогам відповідач як суб'єкт владних повноважень не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, не довів правомірності прийняття оскаржуваного рішення та зафіксованих в акті перевірки порушень.

З акту перевірки від 30.06.2017 вбачається, що за результатами перевірки було встановлено такі порушення: 1) в пункті 3 частини «Загальні дані» містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 зазначено, що наміри забудови - на «Реконструкція зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А-7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53». В схемі Генерального плану міста Луцьк зазначено, що об'єкт будівництва запроектовано на частині території існуючої будівлі «зерноскладу» та «корпусу розмольного цеху», але реконструкція передбачає часткове збереження елементів несучих та огороджуючих конструкцій об'єкта, що підлягає реконструкції, але об'єктом нагляду не надана інформація, яка підтверджує даний факт, що не відповідає пункту 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; 2) в пункті 5 вказано витяг Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 01 без дати, інша інформація відсутня; 3) в пункті 10 «Основні техніко-економічні показники об'єкта будівництва» вказана тільки поверховість, площа об'єкту не вказана. Зазначена інформація є недостатньою для проектування об'єкта, не містить обмежень; 4) в пунктах 1, 2, 3, 4, 5, 6 розділу «містобудівні умови та обмеження» не зазначені конкретні показники, а зроблено посилання на детальний план території житлового кварталу між вулицями Яровиця, Франка та Винниченка у м. Луцьку (коригування) та вимог будівельних норм, форма містобудівних умов та обмежень не відповідає додатку до Порядку № 109, що унеможливлює встановити планувальні та архітектурні вимоги до проектування будівництва щодо щільності забудови земельної ділянки, допустимої щільності населення, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією, чим порушено вимоги пункту 8 частини 1 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; 5) згідно схеми планувальних обмежень плану зонування м. Луцьк дана земельна ділянка частково знаходиться в санітарно-захисній зоні виробничих об'єктів І-ІІІ класів шкідливості, чим порушено вимоги пункту 5 статті 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 4.11ДБН 360-92 «Планування і забудова міських і сільських поселень»; 6) об'єктом нагляду не надано викопіювання з оновленої топографо-геодезичної підоснови у масштабі 1:2000, фото фіксацію земельної ділянки з оточенням, відсутня кадастрова довідка з містобудівного кадастру та містобудівний розрахунок, термін визначення якого зазначено в пункті 1.2 Порядку, чим порушено статтю 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункти 2.2, 3.7 Порядку.

Так пунктом 2.2 розділу ІІ (Порядок надання містобудівних умов та обмежень) Порядку № 109 чітко визначено, які саме документи подаються замовником для отримання містобудівних умов та обмежень: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

У силу вимог п.п. 3.1 -3.3 розділу ІІІ (Склад та зміст містобудівних умов та обмежень) Порядку 109 містобудівні умови та обмеження складаються з текстової та графічної частин. Текстова частина містобудівних умов та обмежень містить розділи: «Загальні дані»; «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки».

Розділ «Загальні дані» містить: а) назву об'єкта будівництва; б) інформацію про замовника; в) наміри забудови; г) адресу будівництва або місце розташування об'єкта; ґ) документ, що підтверджує право власності або користування земельною ділянкою (крім випадків, передбачених пунктом 2.3 розділу II цього Порядку); д) площу земельної ділянки; е) цільове призначення земельної ділянки; є) посилання на містобудівну документацію (у разі наявності); ж) функціональне призначення земельної ділянки; з) основні техніко-економічні показники об'єкта будівництва.

З містобудівних умов та обмежень на «Реконструкцію зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А-7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53» (а.с. 29-31) вбачається, що Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради у пункті 3 розділу «Загальні дані» зазначено: наміри забудови: проведення реконструкції зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А-7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями (а.с. 30).

Відповідачем зазначено, що у схемі Генерального плану міста Луцьк зазначено, що об'єкт будівництва запроектовано на частині території існуючої будівлі «зерноскладу» та «корпусу розмольного цеху», але реконструкція передбачає часткове збереження елементів несучих та огороджуючих конструкцій об'єкта, що підлягає реконструкції, але об'єктом нагляду не надана інформація, яка підтверджує даний факт, що не відповідає пункту 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Частина п'ята статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає послідовність дій здійснення проектування та будівництво об'єктів, а саме: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних, основними складовими яких є містобудівні умови та обмеження (частина перша статті 29 цього Закону); 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником (частина перша статті 31 цього Закону).

З аналізу вищенаведених норм слідує, що власники або користувачі земельних ділянок для здійснення проектування та будівництва об'єктів спочатку отримують вихідні дані, основними складовими яких є містобудівні умови та обмеження, після чого розробляють проектну документацію на будівництво.

Згідно з п. 1 ДБН А 2.2.-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» ці Норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури

Відповідно до п. 3.21 ДБН А 2.2.-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Таким чином, інформація, яка підтверджує часткове збереження елементів несучих та огороджуючих конструкцій об'єкта, що підлягає реконструкції, не може бути надана об'єктом нагляду під час проведення перевірки щодо видачі містобудівних умов та обмежень, оскільки така інформація враховується під час розроблення проектної документації на об'єкт будівництва та повинна бути у наявності у розробників такої документації, тому посилання відповідача на ДБН А 2.2.-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» є безпідставним.

На думку суду, незазначення у пункті 5, 10 містобудівних умов та обмежень на «Реконструкцію зерноскладу (в-1) та корпусу розмольного цеху (А-7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53» дати витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 01 та площі об'єкту, не є підставою для скасування вищевказаних містобудівних умов та обмежень.

Частиною першою статті 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Відповідно до частини першої статті 25 вказаного Закону режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій.

Згідно з частинами першою, другою, п'ятою, шостою, восьмою статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Частиною першою статті 1 цього Закону визначено, що детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Згідно зі статтею 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території. Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Рішенням виконавчого комітету Луцької міської ради від 02.07.2014 №385-1 затверджено Детальний план території житлового кварталу між вулицями Яровиця, Франка та Винниченка у місті Луцьку, який уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території (а.с. 26-28), відтак зазначення вказаного Детального плану у пунктах 1, 2, 3, 4, 5, 6 розділу «містобудівні умови та обмеження» не є порушенням на підставі якого підлягають скасуванню містобудівні умови та обмеження.

Відповідно до частини другої статті 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вимоги містобудівної документації є обов'язковими для виконання всіма суб'єктами містобудування.

Згідно з пунктом 4.11 ДБН 360-92 ** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» у санітарно-захисній зоні не допускається розміщувати житлові будинки.

Пунктом 5.10 Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров'я України від 19.06.1996 № 173, також встановлено заборону розміщення житлових будинків з придомовими територіями, гуртожитків, готелів, будинків для приїжджих у санітарно-захисних зонах.

В акті перевірки зазначено, що земельна ділянка частково знаходиться в санітарно-захисній зоні виробничих об'єктів І-ІІІ класів шкідливості, чим порушено вимоги пункту 5 статті 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 4.11ДБН 360-92 «Планування і забудова міських і сільських поселень». Однак зі Схеми планування обмежень плану зонування м. Луцьк неможливо чітко визначити яка саме ділянка і чи саме частина земельної ділянки, що знаходиться в користуванні позивача, знаходиться в санітарно-захисній зоні виробничих об'єктів І-ІІІ класів шкідливості (а.с. 136).

Згідно пункту 5 Договору оренди землі від 08.07.2015 частина земельної ділянки, яка передається в оренду, знаходиться в охоронній зоні навколо інженерних комунікацій (газопроводу, водопроводу, підземної кабельної лінії електропередач), площею 0, 0293 га. Жодних обмежень щодо знаходження даної земельної ділянки в санітарно-захисній зоні виробничих об'єктів І-ІІІ класів шкідливості в даному договорі не зазначено (а.с. 16).

Як слідує із вимог пункту 2.2 Порядку №109, подання кадастрової довідки замовником під час отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки здійснюється за умови її наявності та не є обов'язковим.

Крім того, суд зазначає, що надання позивачем топографо-геодезичної підоснови в іншому масштабі, ніж це передбачено Порядком №109, відсутність кадастрової довідки та конкретизації в пунктах 3-6 містобудівних умов та обмежень, незазначення дати витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та площі об'єкту, не можуть слугувати самостійною безумовною підставою для скасування дії містобудівних умов та обмежень за умови відповідності намірів забудовника положенням відповідної містобудівної документації.

При цьому суд звертає увагу на ту обставину, що неповне внесення інформації до містобудівних умов та обмежень, органом, який їх видав, та ненадання останнім документів перевіряючим не може нести негативних наслідків для забудовника, яким дотримано всіх вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час їх отримання.

Відповідно до пункту 6 частини четвертої статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Аналогічна норма зазначена у підпункті 6 пункту 5 Порядку №698.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що відповідно до пункту 32 Порядку №698 якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Наведене вище дає підстави для висновку, що вказану правову норму необхідно розуміти так, що за загальним правилом рішення об'єкта нагляду, яке порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, зупиняється, і лише у випадку неможливості усунення виявлених порушень - воно скасовується.

В той же час посадовою особою відповідача одразу застосовано такий захід як скасування рішення щодо видачі містобудівних умов та обмежень без надання можливості позивачу та третій особі усунути виявлені, на його думку порушення, та без жодного обґрунтування неможливості їх усунення.

Пунктом 6 Порядку №698 передбачено, що головні інспектори будівельного нагляду під час здійснення нагляду зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати нагляд у межах повноважень, передбачених законодавством.

Частиною третьою статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади.

Проаналізувавши наведене, суд приходить до висновку, що відповідач, враховуючи те, що предмет нагляду безпосередньо торкається прав, свобод та інтересів позивача щодо проведення будівництва на об'єкті, який реконструюється та забудови земельної ділянки, з метою повного, об'єктивного та неупередженого з'ясування усіх обставин та недопущення порушення прав товариства повинен був забезпечити можливість надати пояснення по суті питань, які безпосередньо зачіпають права ТзОВ «ХК «Єврохолдінг» шляхом його повідомлення, витребування відповідних документів та матеріалів.

Відповідно до частини другої статті 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Рішенням Європейського Суду з прав людини у справі «Пайн Велі Девелопмент ЛТД" та інші проти Ірландії» постановлено, що статтю 1 Першого протоколу до Конвенції можна застосовувати для захисту «правомірних очікувань» щодо певного стану речей (у майбутньому), оскільки їх можна вважати складовою частиною права власності. «Правомірні очікування» виникають у особи, якщо нею було дотримано всіх вимог законодавства для дотримання відповідного рішення уповноваженого органу, а тому вона мала усі підстави вважати так.

На думку суду, ТзОВ «ХК «Єврохолдінг», придбавши об'єкти нерухомості, отримавши земельну ділянку для будівництва багатоквартирних житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями та містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для будівництва багатоквартирних житлових будинків відповідно до Детального плану території житлового кварталу між вулицями Яровиця, Франка та Винниченка в місті Луцьку та Генерального плану забудови правомірно очікувало на те, що його право на розпорядження належним йому на праві власності та праві оренди майном відповідно до законодавства в майбутньому не буде порушено чи обмежено під час здійснення суб'єктом владних повноважень заходів з державного архітектурно-будівельного нагляду чи припинено шляхом прийняття іншого рішення.

Отже, законодавець визначив єдиною підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень - невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, що в даному випадку встановлено не було, відтак суд приходить до висновку, що Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради правомірно видано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 16.07.2015.

Враховуючи вищевикладене, адміністративний позов підлягає до задоволення частково шляхом прийняття постанови про визнання протиправним та скасування рішення Управління ДАБІ у Волинській області від 30.06.2017 № 57 «Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53».

Керуючись частиною третьою статті 160, статтею 163 КАС України, на підставі Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області від 30 червня 2017 № 57 «Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 16.07.2015 №б/н на «Реконструкція зерноскладу (в1) та корпусу розмольного цеху (А7) під багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями, м. Луцьк, вул. Франка, 53».

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови, повний текст якої виготовлено 09 серпня 2017 року. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Львівського апеляційного адміністративного суду.

Головуючий-суддя О. О. Андрусенко