Справа № 817/1939/16
Суддя: Охрімчук І.Г.
Дата ухвалення: 2017-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Сало А.Б.
Суддя-доповідач:Охрімчук І.Г.
ПОСТАНОВА

іменем України

"11" серпня 2017 р. Справа № 817/1939/16

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Охрімчук І.Г.

суддів: Капустинського М.М.

Моніча Б.С.,

за участю секретаря судового засідання Полоневич Т.Ю.,

представника позивача:

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" на постанову Рівненського окружного адміністративного суду від "14" квітня 2017 р. у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про визнання протиправною та скасування постанови та припису ,

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2016р. Товариство з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" (далі - ТОВ "Архіпроектбуд") звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (далі - УДАБІ у Рівненській області) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25.10.2016 року № 17-4.3/24 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 14.04.2017р. відмовлено в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд".

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" звернулось до суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм процесуального та матеріального права, просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про задоволення позову.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач зазначив, що його неправомірно притягнуто до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскаржуваний припис є протиправним, оскільки спрямований на усунення порушень, які позивачем допущено не було. Оспорювані постанова та припис прийняті за результатами проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті "Реконструкція надбудови закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_1", висновки якої не відповідають дійсності, оскільки зафіксованих у акті перевірки порушень ТОВ "Архіпроектбуд" вчинено не було. При цьому позивач крім іншого зазначає, що відповідач не був наділений повноваженнями щодо перевірки питань з охорони праці.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, дослідивши докази, зібрані в матеріалах справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність підстав для скасування постанови суду першої інстанції та про задоволення апеляційної скарги з огляду на наступне.

Судом встановлено, що на підставі направлення № 636 та у зв'язку із зверненнями юридичної особи від 01.09.2016 року № 195, від 01.09.2016 року № 196, від 09.09.2016 року № 202 та від 19.09.2016 року № 208 УДАБІ у Рівненській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних-норм, державних стандартів і правил ФОП ОСОБА_3, інженером технічного нагляду ОСОБА_4, відповідальним за виконання будівельних робіт ТОВ "Архіпроектбуд" ОСОБА_5, керівником групи авторського нагляду ОСОБА_6 під час реконструкції надбудови закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_1

Відповідачем за результатами проведеної перевірки складено акт № 636 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.10.2016 року, яким встановлено, що будівельні роботи на об'єкті будівництва "Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштування літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_1" проводяться підрядником ТОВ "Архіпроектбуд" в особі відповідального за виконання будівельних робіт ОСОБА_5 з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, оскільки:

- на час виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва "Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштування літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_1" експлуатується кафе "ІНФОРМАЦІЯ_1" - працює персонал, наявні відвідувачі, працює кухня, підрядником ТОВ "Архіпроектбуд" з однієї сторони та власником кафе гр. ОСОБА_7 (ФОП ОСОБА_3), які експлуатують об'єкт з другої сторони не оформлений акт-допуск на виконання будівельно-монтажних робіт на території діючого підприємства (організації), що є порушенням п. 2.1.1. ДБН А.3.-5-2009 "Організація будівельного виробництва"; п. 1.8. ДБН В.1.2-12-2008 "Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки"; п. 4.14 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві".

- на об'єкті влаштовано тимчасову огорожу, на якій вздовж руху пішоходів відсутній захисний козирок із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів, що є порушенням вимог п. 6.2.1. та 6.2.5. розділу 6 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення".

На підставі вказаного акту перевірки посадовою особою відповідача складено припис № 281 від 20.10.2016 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до якого встановлено термін усунення виявлених порушень до 19 грудня 2016 року.

20 жовтня 2016 року посадовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та призначено розгляд справи на 25 жовтня 2016 о 12 год. 40 хв.

25 жовтня 2016 року за № 17-4.3/24 відповідач прийняв постанову, якою на позивача накладено штраф у сумі 65 250,00 грн. за правопорушення, передбачені пунктом 8 частини статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Суд першої інстанції вирішуючи даний спір прийшов до висновку, що наявність ухвали Господарського суду Рівненської області про забезпечення позову не є підставою не виконання позивачем норм ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення" і зазначив, що процес будівництва не передбачає дію, що відбувається одноразово, це технологічний процес, який відбувається з моменту отримання дозволу на виконання будівельних робіт до моменту прийняття об'єкту будівництва в експлуатацію. Технологічний процес є сукупністю послідовно виконуваних робіт та операцій разом з методами, технікою та умовами їх виконання, які забезпечують безперервність і ритмічність технології основного виробництва.

Позивач не заперечував того факту що на момент проведення перевірки захисний козирок був відсутній. Вказані обставини також вбачаються з долучених відповідачем до матеріалів справи фотознімків, де вбачається відсутність захисного козирка та як наслідок не виконання позивачем норм ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення".

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Згідно із ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Крім того, ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачає, що для створення об'єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає:

- підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством;

- здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт, а також заходів з охорони нововиявлених під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єктів містобудування, що відповідно до закону мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення;

- пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту;

- виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання її або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням;

- будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об'єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування;

- прийняття спорудженого об'єкта в експлуатацію.

Крім того суд першої інстанції при вирішенні питання про відмову у позові зазначив, що на час проведення перевірки, акт-допуску надано не було. Акт перевірки № 636 від 18.10.2016 року також не містить зауважень позивача з приводу не прийняття акту-допуску, а також що такий акт надавався інспектору УДАБІ у Рівненській області. За таких обставин, суд не може погодитись з доводами позивача що акт-допуску, який долучений до матеріалів справи від 21.09.2016 року було надано інспектору під час проведення перевірки. Таким чином, на думку суду першої інстанції, в даному випадку матеріалами справи підтверджено факти виявлених відповідачем порушень вимог законодавства при приведенні позивачем будівельних робіт з Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_1 та обґрунтовано прийняті акт перевірки разом з приписом про усунення порушень та протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності і, як наслідок, правомірно прийнята постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Таким чином суд першої інстанції вважає, що відповідач довів суду, належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами, з посиланням на відповідні положення законодавства, необґрунтованість позовних вимог позивача.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким у позові відмовлено, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції, а також з доводами відповідача щодо правомірності своїх дій і враховує наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Частина 1 статті 41 цього Закону передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пункт 7 Порядку № 553 передбачає, зокрема, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пункт 11 Порядку № 553 передбачає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Згідно з пунктом 13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Як визначено п.п. 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР (далі - Закон України № 208/94-ВР).

Відповідно до статті 1 Закону України № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України № 208/94-ВР суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за правопорушення виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Норми ДБН А.3.2-2-2009 "Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення" (далі - ДНБ) поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).

Відповідно до п. 6.2.1 ДБН, будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407. Конструкція захисних огорож повинна відповідати таким вимогам:

- огорожі, що прилягають до місць проходу людей за межами будівельного майданчика, повинні мати висоту не менше ніж і бути обладнані суцільним захисним козирком із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів; ці огорожі повинні бути без прорізів, крім воріт і хвірток, які охороняються протягом робочого часу і замикаються після закінчення робіт.

Згідно із п. 6.2.5 ДБН, входи до будівель (споруд), що споруджуються, на період будівництва слід захистити зверху суцільним козирком шириною не менше ширини входу до будинку (споруди) і довжиною - відповідно до розміру небезпечної зони, що визначається згідно з додатком Е. Козирки необхідно зберігати до вводу будинку в експлуатацію. Кут, що виникає між козирком та розташованою вище стіною, повинен бути 70° - 75°. За довжини козирка понад допускається встановлювати під зазначеним кутом тільки частину козирка безпосередньо над входом під козирок. У разі, коли розрахункова довжина козирка (додаток Е) перевищує межі будмайданчика, необхідно використовувати суцільні або сітчасті захисні системи огородження робочих горизонтів, які запобігають падінню елементів конструкцій та інших предметів з висоти в небезпечну зону. Конструкції цих систем необхідно визначати в ПВР.

З матеріалів справи вбачається, що позивач, як на підставу звернення до суду з даним адміністративним позовом зазначає, що оскаржувані рішення прийнятті протиправно, оскільки під час перевірки будівельні роботи на об'єкті будівництва: Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_1, не проводились у зв'язку з ухвалою Господарського суду Рівненської області від 29.09.2016 року у справі № 918/1003/16.

Судова колегія вважає, що зазначені обставини заслуговують на увагу виходячи з наступного.

Відповідно до ухвали Господарського суду Рівненської області від 26 вересня 2016 року по справі № 918/1003/16 вжито заходів забезпечення позову, шляхом заборони ФОП ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам здійснювати будівель роботи з будівництва (реконструкції) кафе-бару-клубу «ІНФОРМАЦІЯ_1», що знаходиться ЗА адресою: АДРЕСА_1 до набрання рішенням Господарського суд] Рівненської області законної сили.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконавче провадження» дана ухвала є виконавчим документом, який набирав законної сили з 26.09.2016 року та може бути пред'явлена до виконання протягом року з моменту прийняття.

На підставі зазначеної ухвали державним виконавцем Рівненського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області винесено постанову про відкриття виконавчого провадження від 27.09.2016 року ВП № 52381272.

Вимоги зазначеної ухвали замовником будівництва ФОП ОСОБА_3 ти підрядником ТОВ «Архіпроектбуд» було виконано: будь-які будівельно-монтажні роботи на об'єкті після 26.09.2016 року не виконувались.

Судом встановлено, що 04 жовтня 2016 року на об'єкті будівництва «Реконструкція надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_1» складено акт про те, що у зв'язку і зборами мешканців житлового будинку за адресою АДРЕСА_1, з участю замовника будівництва ФОП ОСОБА_3 та призупиненням виконання будівельно-монтажних робіт згідно ухвали суду від 26.09.2016 року був демонтований захисний козирок тимчасової огорожі на час призупинення будівельно-монтажних робіт. При відновленні будівельно-монтажних робіт козирок має бути змонтовано згідно проекту виконання робіт.

Згідно п. 1.1. та п. 1.2. ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» (вимоги якого, як вважає відповідач, порушило ТОВ «Архіпроектбуд») ці норми поширюються на загально будівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі будівельно - монтажні роботи). Ці Норми визначають вимоги з охорони праці та промислової безпеки під час виконання будівельно-монтажних робіт.

Крім того п. 4.1 ДБН А.3.1-5-2009 визначено, щоці норми містять вимоги з безпеки праці та виробничого середовища у сфері будівництва, охорони довкілля під час виконання будівельно-монтажних робіт.

Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності і протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб ті фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконанні вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Таким чином, з наведеного вбачається, що до підрядної організації можуть бути застосовані санкції за невиконання вимог ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення" виключно у разі виконанні будівельно-монтажних робіт на об'єкті. У випадку коли такі роботи не виконуються на законній та обґрунтованій підставі (в даному разі - на підставі ухвали Господарські:: суду Рівненської області від 26 вересня 2016 року по справі № 918/1003/16 відповідальність за порушення п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» виключається.

Разом з тим слід зазначити, що некоректним є посилання контролюючого органу на порушення ТОВ «Архіпроектбуд» п. 6.2.1 ДБН А.3.2.2-2009 «Охорона праці: промислова безпека у будівництві. Основні положення» відповідно до якого будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407, так як відповідно до наказу Мінрегіонбуду від 30.12.2011 року № 450, ГОСТ 23407-78 "Ограждения инвентарные строительных площадок и участков производства строительно-монтажных работ. Технические условия" - визнано таким, що втратили чинність на території України, з 1 грудня 2012 року.

Щодо другого порушення, яке за висновком УДАБІ у Рівненській області мало місце (відсутній акт-допуску) слід зазначити, що згідно з пунктом 4.14 БДН А.3.2-2-2009 перед початком виконання робіт на території діючого підприємства або цеху замовник (підприємство) і генпідрядник за участю субпідрядних (підрядних) організацій зобов'язані скласти акт-допуск за формою згідно з додатком Д. Відповідальність за невиконання заходів, що передбачені актом-допуском, несуть керівники будівельно-монтажних організацій і діючого підприємства.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що на час проведення перевірки, акт-допуску був у наявності, так як укладений 21.09.2016 року.

Відповідно до ст. 67 Господарського кодексу України від 16.01.2003 № 436-IV взаємостосунки підприємств з іншими підприємствами, організаціями, громадянами в усіх сферах господарської діяльності здійснюються на основі договорів, при цьому підприємства вільні у виборі предмета договору, визначенні зобов'язань, інших умов господарських взаємостосунків, що не суперечать законодавству України.

Сторонами будь-якого договору є замовник та підрядник. У розділі 4 Національного класифікатора України ДК 009:2010 «Класифікація видів економічної діяльності», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 29.11.2010 № 530, визначено: «замовник - це суб'єкт, який вступає в договірні відносини з іншим суб'єктом (підрядником), що передбачають виконання підрядником певних завдань, зокрема частини виробничого процесу або повного виробничого процесу, надання послуг щодо підбору персоналу, допоміжних функцій»; «підрядник (субпідрядник) - це суб'єкт, що виконує певні завдання, зокрема частину виробничого процесу або повний виробничий процес, надання послуг щодо підбору персоналу, допоміжні функції».

Одним із першорядних питань є отримання підрядником допуску на територію суб'єкта господарювання та виділення йому території в умовах діючого підприємства.

Порядок укладання договору регулюється законодавством залежно від умов проведення та видів робіт (послуг), наприклад, у сфері будівництва - Загальними умовами укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими постановою КМУ від 01.08.2005 № 668. У разі проведення робіт підрядником на підставі договору із замовником їх координація покладається на замовника, якщо інше не визначено договором (наприклад, координація робіт може бути покладена на генерального підрядника).

Залучення підрядника передбачає розробку заходів щодо забезпечення безпеки праці (охорони праці, пожежної безпеки, виробничої санітарії, екологічної безпеки). Заходи, що стосуються охорони праці на об'єктах будівництва, містяться в п. 4.13 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці та промислова безпека у будівництві. Основні положення» (НПАОП 45.2-7.02-12), п. 1.10 ДБН А.3.1-5:2009 «Управління, організація і технологія. Організація будівельного виробництва», п. 4.18 Правил безпеки під час реконструкції будівель і споруд промислових підприємств (НПАОП 45.2-1.12-01), у п. 6.1.2 Правил охорони праці при будівництві та ремонті об'єктів житлово-комунального господарства (НПАОП 45.2-1.02-90).

Відповідно до Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (НПАОП 0.00-4.12-05), з працівниками підрядника, які прибули на підприємство і беруть безпосередню участь у виробничому процесі на його території, повинні проводитися вступний та первинний інструктажі з питань охорони праці. У разі виділення підряднику окремої ділянки на території діючого підприємства інструктаж з його працівниками може не проводитися.

Також не потрібен інструктаж тим працівникам підрядника, які перебувають на території підприємства у справах, не пов'язаних із безпосереднім здійсненням виробничого процесу (наприклад, вирішення організаційних питань, участь у нарадах, громадських, спортивних та інших заходах, що проводяться на території підприємства).

Залежно від умов проведення робіт можуть використовуватися різні форми документів, що надають право на ведення робіт на території діючого підприємства, посилання на які наведені в таблиці.

У документі, що регламентує порядок допуску підрядника на територію діючого підприємства (акті, акті-допуску, дозволі, ордері), повинна вказуватися конкретна відповідальна особа - представник діючого підприємства та міститися організаційно-технічні заходи, виконання яких є обов'язковим для залучених підрядником осіб.

До низки цих заходів належать, наприклад, такі: дотримання режиму роботи діючого підприємства; інформування про небезпечні та шкідливі виробничі чинники у прилеглих до місця виконання робіт зонах, а також про гранично допустимі концентрації шкідливих речовин у повітрі та рівні шуму під час проведення робіт; ознайомлення з додатковими вимогами щодо професійного добору залучених підрядником осіб (з урахуванням специфіки діючого підприємства); вжиття заходів та застосування засобів захисту від пошкоджень прилеглих до робочої зони будівель і споруд; організація руху залучених підрядником транспортних засобів та осіб; встановлення додаткових вимог щодо експлуатації засобів виробництва, зберігання матеріалів та використання енергоресурсів, інженерних комунікацій, приміщень або місць загального користування на території діючого підприємства; визначення видів робіт, які необхідно узгоджувати з відповідальною особою діючого підприємства, власниками інженерних комунікацій або відомчими (державними) органами.

Участь відповідальної особи діючого підприємства в узгодженні цих заходів обумовлена насамперед тим, що лише його представник має достовірну інформацію про специфіку експлуатації інженерних комунікацій, будівель, споруд та інших об'єктів на території підприємства.

Нормативні документи не вимагають наявності журналу з обліку документів, що регламентують допуск підрядника на територію діючого підприємства.

Під час первинного допуску працівників підрядника відповідальна особа діючого підприємства (допускач) повинна проводити інструктаж з питань охорони праці. На жаль, нормативні документи не містять однозначної вказівки щодо виду інструктажу та назви журналу, де повинен реєструватися цей вид інструктажу. Але в разі проведення підрядником робіт за нарядом-допуском допускач повинен провести інструктаж працівників підрядника з реєстрацією в наряді-допуску підрядника, тому такий інструктаж є цільовим.

Акт допуску зберігається разом з іншою будівельно - технічною документацією.

Обставини, які виникають внаслідок виконання чи не виконання умов акту допуску під час будівництва на діюче підприємство, можуть бути перевірені уповноваженою особою у сфері охорони праці, а не відповідачем по справі.

Зазначення судом першої інстанції у своєму рішенні, про те, що акт перевірки № 636 від 18.10.2016 року не містить зауважень позивача з приводу не прийняття до уваги акту-допуску, а також що такий акт надавався інспектору УДАБІ у Рівненській області не впливає на правильність прийняття судом рішення по суті справи у разі фактичної наявності такого акту.

Таким чином, в даному випадку матеріалами справи не підтверджено факти виявлених відповідачем умисних порушень вимог законодавства при приведенні позивачем будівельних робіт з Реконструкції з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_1 та не обґрунтовано прийняті акт перевірки разом з приписом про усунення порушень та протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності і, як наслідок, не правомірно прийнята постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ст. 202 КАС України суд апеляційної інстанції задовольняє апеляційну скаргу і скасовує постанову або ухвалу суду першої інстанції, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення без додержання норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ст. 159 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, але надав їм не належної оцінки та прийняв рішення, без дотримання норм матеріального і процесуального права, а тому наявні підстави для його скасування.

Доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду і впливають на правильність прийнятого судового рішення.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 202, 205, 207 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" задовольнити, постанову Рівненського окружного адміністративного суду від "14" квітня 2017 р. скасувати, прийняти нову постанову, якою позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області від 25 жовтня 2016 року за № 17-4.3/24 про накладення на Товариство з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" штрафу у сумі 65250,00 грн. за правопорушення, передбачені пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області від 20.10.2016 року № 281.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя І.Г. Охрімчук

судді: М.М. Капустинський

Б.С. Моніч

Повний текст cудового рішення виготовлено "12" серпня 2017 р.