Справа № 820/729/16
Суддя: Зеленський В.В.
Дата ухвалення: 2017-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2017 р.Справа № 820/729/16
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Зеленського В.В.

Суддів: П'янової Я.В. , Чалого І.С.

за участю секретаря судового засідання Городової А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 08.11.2016р. по справі № 820/729/16

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Азонтес"

до Державної податкової інспекції у Московському районі м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області , Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області

про визнання дій незаконними та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

18.02.2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Азонтес" (далі по тексту - ТОВ "Азонтес", позивач) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Московському районі м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області, Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому просило суд:

- визнати протиправними дії Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області по проведенню та оформленню зустрічних звірок ТОВ «Азонтес», за результатами яких складено акти №27/223/38361657 від 16.01.2015 року, №39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, №37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року про неможливість проведення зустрічних звірок;

- зобов'язати відповідачів вилучити з електронної базі даних "Автоматизована система співставлення інформаційної системи Міністерства доходів та зборів України "Податковий блок", інформаційної бази результатів контрольно-перевірочної роботи АРМ "Аудит", а також з інтегрованої картки, інформацію, яка була внесена на підставі актів №27/223/38361657 від 16.01.2015 року, №39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, №37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року, як податкової інформації, одержаної із порушенням вимог закону.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 08.11.2016 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправними дії Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області по проведенню та оформленню зустрічних звірок ТОВ «Азонтес», за результатами яких складено акти № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року про неможливість проведення зустрічних звірок.

Зобов'язано Лівобережну об'єднану державну податкову інспекцію м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області та Державну податкову інспекцію у Московському районі м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області вилучити з електронної базі даних "Автоматизована система співставлення інформаційної системи Міністерства доходів та зборів України "Податковий блок", інформаційної бази результатів контрольно-перевірочної роботи АРМ "Аудит", а також з інтегрованої картки, інформацію, яка була внесена на підставі актів № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року, як податкової інформації, одержаної із порушенням вимог закону.

Лівобережна об'єднана державна податкова інспекція м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати постанову Харківського окружного адміністративного суду від 08.11.2016 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на неправильне застосування норм матеріального та процесуального права, при неповному з'ясуванні обставин, що мають істотне значення для справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 195 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 та ч. 1 ст. 41 КАС України фіксування судового засідання 25.07.2017 року за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та судом апеляційної інстанції підтверджено, що на адресу позивача в лютому 2016 року надійшли листи покупців-контрагентів, які скаржилися, що на підставі висновків викладених в актах про неможливість проведення зустрічних звірок № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року складених щодо ТОВ «Азонтес» до контрагентів позивача приходять запити та призначаються перевірки щодо підтвердження їх відносин із ТОВ «Азонтес».

Про існування актів про неможливість проведення зустрічних звірок № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року складених щодо ТОВ «Азонтес», позивач дізнався від своїх контрагентів у лютому 2016 року.

ТОВ «Азонтес», вважаючи протиправними дії Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області по проведенню та оформленню зустрічних звірок ТОВ «Азонтес», за результатами яких складено акти № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року про неможливість проведення зустрічних звірок, звернувся до суду.

Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з протиправності дій Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області по проведенню та оформленню зустрічних звірок ТОВ «Азонтес», за результатами яких складено акти № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року про неможливість проведення зустрічних звірок.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Згідно з пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України, органи державної податкової служби мають право проводити перевірки платників податків (крім Національного банку України) в порядку, встановленому цим Кодексом. Відповідно до п. 73.5. ст. 73 ПК України з метою отримання податкової інформації органи державної податкової служби мають право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків. Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. За результатами зустрічних звірок складається довідка, яка надається суб'єкту господарювання у десятиденний термін.

Правовідносини з приводу проведення податковими органами зустрічних звірок платників податків деталізовані нормами Порядку проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1232 від 27 грудня 2010 року (далі по тексту - Порядок) пунктом 3 якого передбачено, що з метою проведення зустрічної звірки орган державної податкової служби (ініціатор) надсилає органу державної податкової служби (виконавцю), на обліку в якому перебуває суб'єкт господарювання, запит про проведення зустрічної звірки для підтвердження отриманих від платника податків та зборів даних. Зустрічна звірка може бути проведена органом державної податкової служби (ініціатором) самостійно у разі, коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту.

Згідно п.2 Порядку зустрічні звірки проводяться у суб'єктів господарювання, щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань.

Пунктом 4 Порядку передбачено, що орган державної податкової служби (виконавець), який проводить зустрічну звірку, складає довідку за наявності інформації, для отримання якої надіслано запит органом державної податкової служби (ініціатором), та її документального підтвердження. У разі відсутності запитуваної органом державної податкової служби (ініціатором) інформації орган державної податкової служби (виконавець) надсилає завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку.

Отже, з аналізу вищезазначених правових норм вбачається, що зустрічна звірка проводиться лише у разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, а тому й висновки, в тому числі для з'ясування реальності господарських відносин та повноти відображення їх в обліку платника податків, можуть бути зроблені та викладені у довідці за результатами проведення зустрічної звірки лише у випадку співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання.

Як вбачається з наявних в матеріалах справи актів про неможливість проведення зустрічних звірок № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року, складених щодо ТОВ «Азонтес» звірки фактично не проводились, про що свідчать самі назви актів про неможливість проведення зустрічної звірки, відтак у цих же актах податковим органом безпідставно, без витребування інформації та з'ясування відомостей щодо факту здійснення господарських операцій зроблені висновки про їх нікчемність.

Відповідно до п. 73.3. ст. 73 ПК України органи державної податкової служби мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (заступником керівника) органу державної податкової служби і повинен містити перелік інформації, яка запитується, та документів, що її підтверджують, а також підстави для надіслання запиту.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин, зокрема, у разі проведення зустрічної звірки.

Вказана норма кореспондується з положеннями п. 6 Порядку, якою закріплено, що у разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження суб'єкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку.

Отже, у разі відсутності у податкового органу інформації, необхідної для проведення зустрічної звірки та оформлення її результатів такий орган зобов'язаний направити суб'єкту господарювання письмовий запит про подання пояснень та їх документального підтвердження.

Колегія суддів зазначає, що всупереч вимогам вищевказаних норм податковим органом не було надіслано позивачу відповідних запитів.

Таким чином, податковим органом під час складення вказаних актів не здійснювалося співставлення бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що є порушенням вимог чинного законодавства, оскільки зустрічна звірка можлива лише за результатами такого співставлення.

З метою впровадження єдиного порядку направлення запитів на проведення зустрічних звірок, а також оформлення, передачі та накопичення матеріалів зустрічних звірок органами державної податкової служби наказом Державної податкової адміністрації України № 236 від 22 квітня 2011 року було затверджено Методичні рекомендації щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок.

Згідно п. 4.4 Методичних рекомендацій визначено, що у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, зокрема у зв'язку із зняттям з обліку, встановленням відсутності суб'єкта господарювання та/або його посадових осіб за місцезнаходженням (податковою адресою), відповідальний підрозділ не пізніше двох робочих днів від дати надходження запиту складає Акт про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання (додаток 3), реєструє його у Журналі реєстрації довідок про результати проведення зустрічної звірки (актів про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, неявки для підписання, відмови від писання Довідки про результати проведення зустрічної звірки) та вживає відповідних заходів, передбачених актами ДПС України.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо визнання протиправними дій Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області по проведенню та оформленню зустрічних звірок ТОВ «Азонтес», за результатами яких складено акти № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року про неможливість проведення зустрічних звірок та задоволення позову в цій частині.

Щодо позовних вимог про зобов'язання відповідачів вилучити з електронної базі даних "Автоматизована система співставлення інформаційної системи Міністерства доходів та зборів України "Податковий блок", інформаційної бази результатів контрольно-перевірочної роботи АРМ "Аудит", а також з інтегрованої картки, інформацію, яка була внесена на підставі актів № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року, як податкової інформації, одержаної із порушенням вимог закону, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно п.п. 2.10.3 п. 2.10 Порядку співставлення даних податкової звітності з ПДВ з інформацією з інших джерел, а саме інформації кол.2 розділу II Розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів, кол.3 Розрахунку коригування сум ПДВ до податкової декларації з податку на додану вартість з даними Реєстру платників ПДВ здійснюється у складі автоматизованого контролю.

Пунктом 2.14 Порядку визначено, що інформація податкової звітності з ПДВ, надіслана до центральної бази даних податкової звітності, у розрізі контрагентів підлягає співставленню засобами системи автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України з метою виявлення платників ПДВ, якими занижено суму податкових зобов'язань або завищено суму податкового кредиту.

Пунктом 2.21 Порядку передбачено, що підсумки перевірок за результатами автоматизованого співставлення податкової звітності з ПДВ на центральному рівні відображаються в описовій частині акта перевірки (камеральної, документальної невиїзної, планової, позапланової перевірки) або довідки у розрізі періодів та операцій з одним контрагентом та фіксуються в АС «Аудит». По мірі підписання актів перевірки та узгодження податкових зобов'язань, визначених податковим повідомленням-рішенням, прийнятим за результатами таких перевірок, уточнюються результати автоматизованого співставлення на центральному рівні податкової звітності з ПДВ за поданням підрозділу, яким завершено процедуру такого узгодження та яким прийнято таке повідомлення-рішення.

Відповідно до п. 4.16 Порядку якщо платником ПДВ (постачальником) до податкових зобов'язань включено суму ПДВ меншу, ніж контрагентом (отримувачем) до податкового кредиту, працівники підрозділу оподаткування юридичних, фізичних осіб органу ДПС, на обліку якого знаходиться платник ПДВ (постачальник), та органу ДПС, на обліку якого знаходиться платник ПДВ (отримувач), відповідно до пункту 3 статті 11, пункту 3 статті 111 Закону № 509 звертаються в письмовій формі до таких платників ПДВ щодо одержання пояснень та їх документальних підтверджень (перелік документів, що затребується у платника ПДВ, передбачений пунктом 4.2 Порядку) з метою встановлення причин розбіжностей даних, що містяться у поданій ними податковій звітності з податку на додану вартість, виявлених під час камеральної перевірки, та/або за результатами автоматизованого співставлення.

Отже, процес зіставлення даних податкової звітності з ПДВ у розрізі контрагентів є формальним рівнем податкового контролю, на стадії якого податковий орган фактично порівнює задекларовані контрагентами кореспондуючі суми податкових зобов'язань та податкового кредиту з метою оперативного виявлення платників, що підлягають документальній перевірці.

Колегія суддів зазначає, що вказаний етап контрольно-перевірочної роботи не передбачає здійснення податковим органом оцінки дотримання платником вимог податкового законодавства та аналізу змісту та характеру правовідносин, що стали підставою для формування даних податкового обліку платника. Питання правильності відображення платником в обліку проведених господарських операцій досліджуються податковим органом при проведенні податкової перевірки платника з дослідженням фінансово-господарських документів, пов'язаних з нарахуванням і сплатою податку.

Висновок щодо правильності (або недостовірності) задекларованих платником даних податкового обліку як підстави для внесення змін до вказаної бази даних може бути зроблений податковим органом після визначення платникові податкових зобов'язань та їх узгодження у встановленому законом порядку.

Вказане також виключає можливість застосування до платника негативних правових наслідків (зокрема, у вигляді вилучення з електронної бази даних задекларованих ним показників) до моменту донарахування платникові податкового зобов'язання в порядку ст. 54 ПК України та його узгодження.

Відповідно до п. 5.1. Наказу електронні копії підписаного керівником (заступником керівника) органу ДПС супровідного листа про результати проведення зустрічної звірки, складеної Довідки/Акта, інших документів та наданих суб'єктом господарювання матеріалів не пізніше наступного робочого дня від дати їх складання надсилаються до органу ДПС - ініціатора за допомогою 1С «Зустрічні звірки». А у актах про неможливість проведення зустрічної звірки додатково зазначається про податкові стани платника, що містяться в АС «Аудит» та АІС «Податковий блок».

Також, відповідно положень п. 1.10 Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної податкової служби України при організації та проведенні перевірок платників податків, затверджених наказом ДПА України № 355 від 27 травня 2008 року, п. 74.1 ст. 71, ст. 74 ПК України вбачається, що недостовірна інформація, викладена у висновках акту, може бути внесена відповідачем до існуючих баз даних податкової служби, використана податковим органом при перевірці контрагентів, що може призвести до погіршення його ділової репутації, відмови контрагентів від подальших господарських відносин з позивачем, як в даному випадку.

Крім того, згідно із частиною 1 статті 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Частина 3 статті 10 вищевказаного Закону визначає, що розпорядники інформації, які володіють інформацією про особу, зобов'язані, зокрема, виправляти неточну та застарілу інформацію про особу самостійно або на вимогу осіб, яких вона стосується.

За відсутності протилежних приписів у ПК України наведені норми підлягають застосуванню також і щодо податкової інформації.

Відмова особі в доступі до інформації про неї, приховування, незаконне збирання, використання, зберігання чи поширення інформації можуть бути оскаржені (частина 5 статті 10 Закону України «Про доступ до публічної інформації»).

Відповідно до частини 1 статті 23 названого Закону України «Про доступ до публічної інформації» рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду. При цьому згідно з частиною 2 названої статті оскаржені можуть бути будь-які рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Колегія суддів зазначає, що платник податків має право вимагати виправлення неточної, неповної, застарілої податкової інформації про себе, виключення податкової інформації про себе, збирання, використання чи зберігання якої здійснюється з порушенням вимог закону.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову в частині зобов'язання відповідачів вилучити з електронної базі даних "Автоматизована система співставлення інформаційної системи Міністерства доходів та зборів України "Податковий блок", інформаційної бази результатів контрольно-перевірочної роботи АРМ "Аудит", а також з інтегрованої картки, інформацію, яка була внесена на підставі актів № 27/223/38361657 від 16.01.2015 року, № 39235/7/04-64-22-03-9 від 05.12.2014 року, № 37233/7/04-64-22-03-9 від 20.11.2014 року, як податкової інформації, одержаної із порушенням вимог закону.

Відповідно до вимог частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Всупереч наведеним вимогам, апелянтом, як суб'єктом владних повноважень, не було надано достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його доводи, і не довів правомірності вчинених ним дій.

Відповідно до ст. 159 КАС України, судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що постанова суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 159 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення вимог заявника апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновком суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків, щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, п.1 ч.1 ст. 198, ст.200, п.1 ч.1 ст.205, ст.ст.206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 08.11.2016р. по справі № 820/729/16 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Зеленський В.В.
Судді Пянова Я.В. Чалий І.С.
Повний текст ухвали виготовлений 31.07.2017 р.