Справа № 826/12131/16
Суддя: Пасічник С.С.
Дата ухвалення: 2017-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
УХВАЛА

04 серпня 2017 року м. Київ К/800/26692/17

Суддя Вищого адміністративного суду України Пасічник С.С., перевіривши дотримання ст.ст.17, 20, 210, 211, 212 КАС України та відповідність вимогам ст.213 КАС України касаційної скарги Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції міста Києва на постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 26 червня 2017 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції міста Києва, третя особа ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и л а :

До Вищого адміністративного суду України надійшла касаційна скарга Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції міста Києва на вказане судове рішення, в результаті вивчення якої встановлено її невідповідність вимогам статті 213 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 5 статті 213 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

Проте, всупереч приписам наведеної норми, відповідачем не додано до касаційної скарги документа про сплату судового збору, водночас заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Так, приписами частини 1 статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Зазначена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір" в силу положень частин 1 та 2 якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені положення дають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов'язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Втім, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

За таких обставин, заявлене Оболонським районним відділом державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції міста Києва клопотання про відстрочення сплати судового збору, обґрунтоване посиланням на відсутність державного асигнування й тривалу процедуру оплати судових витрат (судового збору), в зв'язку з чим він позбавлений можливості за даних обставин сплатити судовий збір у законодавчо встановлений двадцятиденний строк касаційного оскарження, не підлягає задоволенню.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі 120 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Позовна заява подана у серпні 2016 року.

Так, відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції Закону України від 22 травня 2015 року №484-VIII) за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою, фізичною особою-підприємцем, розмір судового збору становить 1 розмір мінімальної заробітної плати (станом на 1 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати складав 1 378 грн.).

Відповідно ж до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, сплачена сума судового збору за подання даної касаційної скарги повинна узгоджуватися з приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір".

Судовий збір необхідно сплатити за реквізитами: Отримувач коштів: УДКСУ у Печерському районі, рахунок отримувача: 0007, , Код банку отримувача: 820019, Банк отримувач ГУ ДКСУ у м. Києві, Код класифікації доходу бюджету: 22030105 "Судовий збір (Вищий адміністративний суд України, 075), символ звітності: 255".

До того ж, касаційна скарга подана від імені Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції міста Києва його представником за довіреністю ОСОБА_2, яка, в свою чергу, підписана виконуючим обов'язки начальника відділу ОСОБА_3, проте, без подання доказів в підтвердження таких її повноважень, що не узгоджується з приписами статті 213 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, частиною 2 статті 212 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що касаційна скарга на судові рішення подається протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, крім випадків, передбачених цим Кодексом, а в разі складення постанови в повному обсязі відповідно до статті 160 цього Кодексу - з дня складення постанови в повному обсязі.

Як вбачається з оскаржуваної постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 26 червня 2017 року, остання була постановлена за наслідками перегляду рішення суду першої інстанції у відкритому судовому засіданні й повний її текст виготовлено 27 червня 2017 року, а отже, враховуючи приписи статтей 103, 212 Кодексу адміністративного судочинства України, перебіг двадцятиденного строку починається з наступного дня після складення ухвали в повному обсязі, тобто з 28 червня 2017 року, та закінчується 17 липня 2017 року; касаційну ж скаргу відповідачем подано 31 липня 2017 року (згідно дати штемпеля відділення поштового зв'язку на конверті).

Порушуючи питання поновлення строку касаційного оскарження, відповідач зазначав, що копію оскаржуваної постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 26 червня 2017 року було ним отримано - 06 липня 2017 року, що, зокрема, унеможливило звернення до суду в межах законодавчо визначеного 20-денного строку. Крім того, послався на тривалу процедуру сплати судового збору, яка й спричинила пропуск передбаченого п.2 статті 212 КАС України строку.

Проте, зважаючи на приписи частини 2 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України щодо обов'язку осіб, які беруть участь у справі, добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами, наведені відповідачем підстави пропуску строку касаційного оскарження не можуть вважатись достатніми для висновку щодо пропуску цього строку останнім з поважних причин, оскільки будь-яких доводів та обґрунтувань (підтверджених документальними доказами), які створили об'єктивні перешкоди для подання касаційної скарги після отримання копії оскаржуваного рішення (06 липня 2017 року) і до закінчення строку оскарження (17 липня 2017 року) й, як наслідок, призвели до пропуску строку подання касаційної скарги, не навів; посилання ж на тривалу процедуру сплати судового збору, в даному випадку, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Згідно із частиною 4 статті 214 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 212 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 3 статті 214 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 213 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 цього Кодексу, яка передбачає, у такому випадку, залишення останньої без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Крім того, одночасно, при усуненні недоліків касаційної скарги відповідачу слід подати копію рішення суду першої інстанції (постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 квітня 2017 року), засвідчену відповідно до вимог Інструкції з діловодства в адміністративних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України №174 від 17 грудня 2013 року.

Керуючись ст.ст.108, 213, 214 КАС України,

у х в а л и л а :

Відмовити в задоволенні клопотання Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції міста Києва про відстрочення сплати судового збору.

Касаційну скаргу Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції міста Києва на постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 26 червня 2017 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції міста Києва, третя особа ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії залишити без руху.

Протягом тридцяти днів з моменту отримання даної ухвали усунути зазначені недоліки.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Вищого адміністративного суду України Пасічник С.С.