Справа № 753/23537/16-а
Суддя: Мєзєнцев Є.І.
Дата ухвалення: 2017-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

31 липня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Файдюка В.В., Чаку Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 10 травня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Старшого лейтенанта поліції Головного управління патрульної поліції м. Києва Доневича Олександра Вікторовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до Старшого лейтенанта поліції Головного управління патрульної поліції м. Києва Доневича Олександра Вікторовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення серії АР №743690 від 13.12.2016 року.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10 травня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 було повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, просить скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 10 травня 2017 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 197 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодної з осіб, які беруть участь у справі, у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомленні про дату, час і місце судового засідання.

Сторони до судового засідання не з'явилися, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, як це передбачено ст. 197 КАС України.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 грудня 2016 року позовну заяву ОСОБА_2 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Підставою для залишення позовної заяви без руху послугував той факт, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 106 КАС України, а саме: позивачем не сплачено судовий збір у порядку та розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір».

Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до приписів ч. 3 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Як вбачається з адміністративного позову, позивач оскаржує постанову у справі про адміністративне правопорушення серії №743690 від 13.12.2016 року про накладення адміністративного стягнення в порядку ч. 1 ст. 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

В свою чергу, відповідно до ч. 4 статті 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Як зазначено в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23 січня 2015 року «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір»», питання справляння судового збору, крім Закону про судовий збір, регулюється іншим законодавством.

Зокрема, відповідно до ч. 4 статті 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Статтею 87 КАС України визначено, що до судових витрат належать судовий збір та витрати, пов'язані з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Законом про судовий збір, який набрав чинності 01 листопада 2011 року, такі особи не віднесені до кола суб'єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об'єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

Разом із цим, такий припис ч. 4 статті 288 КУпАП не вступає в колізію з положеннями статті 5 Закону України «Про судовий збір», якою визначено пільги щодо сплати судового збору, оскільки коло вимог і осіб, які мають такі пільги за цим Законом, не є вичерпним. Цей Закон не містить застережень про те, що закони України та інші нормативно-правові акти до приведення їх у відповідність із цим Законом діють у частині, що не суперечать йому, а лише доручає Кабінету Міністрів України протягом місяця з дня набрання чинності цим Законом підготувати та подати на розгляд Верховної Ради України законопроект щодо внесення змін до деяких законодавчих актів України з прийняттям цього Закону (п. 1 ч. 3 статті 10 Закону № 3674-VI).

Крім того, у цьому випадку необхідно виходити з того, що норми ч. 4 статті 288 КУпАП є спеціальними нормами порівняно з нормами Закону України «Про судовий збір».

Отже, за подання до суду адміністративного позову про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, якою особу притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, судовий збір не сплачується у порядку та розмірах, установлених Законом України «Про судовий збір».

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 08 червня 2016 року у справі № К/800/9907/16, від 18 жовтня 2016 № К/800/19493/16.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що залишаючи адміністративний позов без руху та повертаючи адміністративний позов позивачу, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо обов'язку позивача сплатити судовий збір.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 202 КАС України, підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції невірно застосував норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення процесуального питання, у зв'язку з чим ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з постановленням нової про направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 160, 165, 195, 199, 204, 205, 206 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 10 травня 2017 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає як така, що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

суддя В.В.Файдюк

суддя Є.В. Чаку

Головуючий суддя Мєзєнцев Є.І.

Судді: Чаку Є.В.

Файдюк В.В.