Справа № 823/1744/16
Суддя: Черпак Ю.К.
Дата ухвалення: 2017-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
УХВАЛА

28 липня 2017 року м. Київ К/800/25805/17

Суддя Вищого адміністративного суду України Черпак Ю.К., розглянувши матеріали касаційної скарги Головного управління Національної поліції в Черкаській області на постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 16 січня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 21 червня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 16 січня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 21 червня 2017 року, позов задоволено: визнано протиправним та скасовано накази Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 12.10.2016 р. №1814 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Христинівського відділення поліції та Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області в частині, що стосується ОСОБА_1 та від 21.10.2016 р. №181 о/с щодо звільнення ОСОБА_1; поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника ізолятора тимчасового тримання Христинівського відділення поліції Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

У касаційній скарзі Головне управління Національної поліції в Черкаській області просить скасувати судові рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову. Одночасно заявлені клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з тих мотивів, що повний текст оскаржуваного рішення отримано 10.07.2017 р., та клопотання про відстрочення сплати судового збору, оскільки відсутні кошти, призначені на сплату судових витрат.

Відповідно до частини другої статті 212 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судові рішення подається протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, крім випадків, передбачених цим Кодексом, а в разі складення постанови в повному обсязі відповідно до статті 160 цього Кодексу - з дня складення постанови в повному обсязі.

В силу частини п'ятої статті 254 КАС України постанова або ухвала суду апеляційної чи касаційної інстанції за наслідками перегляду, постанова Верховного Суду України набирають законної сили з моменту проголошення, а якщо їх було прийнято за наслідками розгляду у письмовому провадженні, - через п'ять днів після направлення їх копій особам, які беруть участь у справі.

Як вбачається з матеріалів, доданих до касаційної скарги, ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду прийнято у відкритому судовому засіданні за участю представника відповідача 21 червня 2017 року. Повний текст судового рішення виготовлено 26 червня 2017 року. Строк на оскарження ухвали апеляційного суду закінчився 17 липня 2017 року, а касаційна скарга відповідно до відтиску поштового штемпеля на конверті направлена до Вищого адміністративного суду України 25 липня 2017 року.

Згідно з частиною другою статті 167 КАС України представник відповідача мав право отримати копію судового рішення після його виготовлення у повному обсязі, тобто з 26 червня 2017 року. В такій ситуації копія судового рішення стороні, яка була присутня в судовому засіданні, не надсилається, а може бути видана особі за її заявою (частина п'ята статті 167 КАС України). Доказів неможливості своєчасного отримання копії ухвали апеляційного суду відповідачем не надано.

У зв'язку з цим зазначена відповідачем причина пропуску строку не може бути визнана поважною, а отже, заявнику касаційної скарги необхідно довести наявність об'єктивних перешкод, які не дозволили подати касаційну скаргу в 20-денний строк з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Згідно з частиною четвертою статті 214 КАС України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 212 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, згідно з частиною п'ятою статті 213 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

До касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI (в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22 травня 2015 року №484-УШ, зі змінами згідно із Законом України від 20 вересня 2016 року № 1533-VIII, який набрав чинності з 01 січня 2017 року) встановлено, що за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 120 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до вимог статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на час подання позову) при зверненні до адміністративного суду необхідно було сплатити 0,4 розміру мінімальної заробітної плати за вимоги немайнового характеру, що становило 551,20 грн (1378 грн х 0,4).

Абзацом 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Виходячи з цього, Головне управління Національної поліції в Черкаській області за подання касаційної скарги має сплатити 1322,88 грн (2 х (551,20 грн х 120%) як за дві самостійні вимоги немайнового характеру про скасування наказу і поновлення на роботі.

Частиною першою статті 88 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення суб'єкта владних повноважень, відстрочення чи розстрочення такої сплати.

Наведені в клопотанні відповідача аргументи не свідчать про такий майновий стан управління Нацполіції, за якого воно позбавлене можливості сплатити 1322,88 грн судового збору і не є підставою для звільнення від його сплати, оскільки не підтверджені жодними доказами.

Таким чином, касаційна скарга не відповідає вимогам статті 213 КАС України, тому вона підлягає залишенню без руху з наданням особі, яка її подала, терміну для усунення вказаного недоліку.

Керуючись статтями 108, 213, 214 КАС України,

ухвалив:

1. Відмовити Головному управлінню Національної поліції в Черкаській області в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

2. Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 16 січня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 21 червня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

3. Надати Головному управлінню Національної поліції в Черкаській області тридцять днів з моменту отримання копії цієї ухвали для сплати судового збору в сумі 1322,88 грн, вказати інші підстави для поновлення строку касаційного оскарження з обґрунтуванням поважності причин його пропуску, надавши відповідні докази.

4. Роз'яснити, що в разі визнання неповажними підстав для поновлення строку на касаційне оскарження суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного оскарження, в разі невиконання вимог цієї ухвали в частині несплати судового збору - повертає касаційну скаргу особі, яка її подала.

5. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.К. Черпак