Справа № 826/2505/15
Суддя: Земляна Г.В.
Дата ухвалення: 2017-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/2505/15 Головуючий у 1-й інстанції: Келеберда В.І. Суддя-доповідач: Земляна Г.В.
У Х В А Л А

Іменем України

01 серпня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Лічевецького І.О. Сорочко Є.О.

за участю секретаря Данилюк Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 липня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України та Прокуратури міста Києва про скасування наказу, поновлення на роботі,

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Генеральної прокуратури України та Прокуратури міста Києва, в якому, з урахуванням уточнених вимог, просив визнати протиправним та скасувати наказ Генерального прокурора України №68-к від 27.01.2015 про звільнення позивача з посади прокурора; зобов'язати поновити позивача на посаді та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 липня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду, на підставі п. 4 ч.1 ст.155 Кодексу адміністративного судочинства України.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу через порушення норм процесуального права з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, осіб, що з'явились в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала судді - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду справи до суду першої інстанції з наступних підстав.

Суд першої інстанції залишаючи позовну заяву без розгляду посилався на повторне неприбуття позивача (його представника) у судове засідання, який був належним чином повідомлений про дату, місце та час судового розгляду справи, без поважних причин та без повідомлення про причини неприбуття.

Колегія суддів не погоджується з даним висновком суду з підстав недоведеності в ньому обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, а також невідповідністю висновків, викладених в ухвалі суду першої інстанції, обставинам справи та порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання (пункти 2, 3, 4 ст. 204 Кодексу адміністративного судочинства України) та зазначає наступне.

Згідно ч.2 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України, особи які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Нормами ч.3 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Зазначені норми кореспондуються з п. 4 ч.1 ст.155 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до яких позовна заява залишається без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено.

«Повторність» означає вчинення знову, тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. При цьому черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому «повторне неприбуття», як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає неявку у судове засідання два чи більше разів без поважних причин або без повідомлення про причини неприбуття протягом усього розгляду справи та не обов'язково двічі підряд.

В своїй апеляційній скарзі позивач посилається на те, що підставою для скасування ухвали є та обставина, що він не був належним чином повідомлений про час та дату першого судового засідання, яке відбулось 20.06.2017, а другий раз через стан здоров'я не міг бути присутнім в судовому засіданні. Також зазначено, що позивач не втратив зацікавленості в розгляді зазначеної справі.

Так з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 квітня 2017 року справу прийнято до провадження та призначено до судового розгляду у судовому засіданні на 30 травня 2017 року.

Відповідно до журналу судового засідання від 30.05.2017 судом було оголошено перерву у зв'язку з прийняттям клопотання про зміну позовних вимог до 27.06.2017 року на 10:00 (а.с.37).

Позивача було належним чином повідомлено про перенесення розгляду справи на 27.06.2017 о 10:00, повістку отримано представником позивача 30.05.2017 (а.с.39).

В подальшому у зв'язку зі зміною графіку слухань було надіслано повістку сторонам у справі, що судове засідання відбудеться 20.06.2017.

Проте, матеріали справи не містять підтвердження у вигляді рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, що позивач або його представник був повідомлений належним чином про зміну часу та дати розгляду судового засідання.

Відповідно до журналу судового засідання від 20.06.2017 судом було оголошено перерву до 04.07.2017 на 15:15.

Відповідно до наявної в матеріалах справи телефонограми, представника позивача ОСОБА_3 було повідомлено, що судове засідання відбудеться 04.07.2017 о 15:15.

Проте представник позивача з незалежних від неї обставин не змогла прибути в судове засідання 04.07.2017, оскільки по дорозі в суд ОСОБА_3 втратила свідомість, що підтверджується Довідкою «Центру первинної медико-санітарної допомоги» №3 від 04.07.2017.

Положеннями ст. 56 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що сторона у справі може брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника.

Крім того, як свідчать матеріали справи повістка про виклик на 04.07.2017 позивачу не направлялась.

Так, обов'язковою умовою для застосування такої підстави залишення адміністративного позову без розгляду є саме повторна неявка позивача в судове засідання, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин. Зазначені наслідки настають, якщо позивач не з'явився вдруге (тобто повторно) без поважних причин і від нього не надійшла заява про розгляд справи без його участі.

У даному випадку, під повторністю неприбуття в судове засідання позивача та/або його представника необхідно розуміти саме неприбуття в судове засідання позивача чи його представника двічі чи більше разів без наявності поважних причин.

Необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду і відсутність поважних причин такого неприбуття в судове засідання або неповідомлення ним про причини неприбуття, за умови також відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі.

Під повторністю неприбуття в судове засідання позивача необхідно розуміти неприбуття в судове засідання позивача чи його представника двічі чи більше разів. Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого неприбуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані захворювання, що перешкоджає прибуттю до суду, відрядження, несвоєчасне отримання повістки тощо за умови надання належних доказів в підтвердження наведених обставин.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини, які підтверджені належними доказами, свідчать про об'єктивну неможливість позивача та представника позивача прибути в судове засідання, а відтак висновок висновок суду першої інстанції про неявку в судове засідання без поважних причин не відповідає обставинам справи

Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами апелянта, що у суду першої інстанції були відсутні правові підстави 04 липня 2017 року виносити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

А тому, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала прийнята судом першої інстанції передчасно без перевірки обставин справи, а тому підлягає скасуванню.

За ч.1 ст.6 Європейської Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до положень ч. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції прийшов до передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду, а тому судом допущено порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, та є підставою для скасування ухвали суду з постановленням нової ухвали про направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи і вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно зі ст.ст. 199 ч. 1 п. 3, 204 ч. 1 п. 4 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, суд апеляційної інстанції скасовує її і направляє справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, якщо визнає, що судом порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Таким чином апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню з винесенням нової ухвали про направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 8-11, 195, 196, 199, 204, 205, 206, 211 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 липня 2017 року скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає як така, що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: І.О. Лічевецького

Є.О. Сорочко

Повний текст постанови виготовлено 02 серпня 2017 року.

Головуючий суддя Земляна Г.В.

Судді: Лічевецький І.О.

Сорочко Є.О.