Справа № 810/1247/16
Суддя: Нечитайло О.М.
Дата ухвалення: 2017-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/1247/16

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ

УХВАЛА

Суддя Вищого адміністративного суду України Нечитайло О.М.,

перевіривши касаційну скаргу Києво-Святошинської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області

на постанову Київського окружного адміністративного суду від 07 липня 2016 року

та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2016 року

у справі №810/1247/16

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітаполіс»

до Державної фіскальної служби України,

Головного управління ДФС у Київській області,

Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління ДФС у Київській області

про визнання незаконними та скасування рішень, зобов’язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Києво-Святошинська об’єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Київській області звернулась до Вищого адміністративного суду України із касаційною скаргою на постанову Київського окружного адміністративного суду від 07 липня 2016 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2016 року у справі №810/1247/16.

Перевіривши відповідність вказаної касаційної скарги та доданих до неї документів вимогам статті 213 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України), суддя-доповідач приходить до висновку, що вказана скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини п’ятої вказаної статті до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

З 01 вересня 2015 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII, яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI.

Відповідно до частини першої статті 4 вказаного Закону в чинній на момент подання касаційної скарги редакції, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Абзацом другим частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду сплачується 120 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як вбачається з поданої касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, судовий збір скаржником сплачено у розмірі 1 653,60 грн., тоді як звертаючись до суду першої інстанції позивачем було заявлено чотири позовні вимоги немайнового характеру.

Відтак вимоги КАС України у вказаній частині відповідачем не виконано, документ про сплату судового збору у встановленому законом розмірі до неї не додано.

Таким чином, відповідачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі, встановленому чинним на час подання касаційної скарги законодавством, та надати суду документ про його сплату.

Крім того, відповідно до частини другої статті 212 КАС України, касаційна скарга на судові рішення подається протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, крім випадків, передбачених цим Кодексом, а в разі складення постанови в повному обсязі відповідно до статті 160 цього Кодексу - з дня складення постанови в повному обсязі.

Згідно частини четвертої статті 214 КАС України, касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 212 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Як вбачається з матеріалів поданої касаційної скарги, рішення суду апеляційної інстанції набрало законної сили 21 листопада 2016 року, тоді як касаційну скаргу було подано до суду касаційної інстанції 01 серпня 2017 року, тобто із пропуском строку, встановленого частиною другою статті 212 КАС України.

При цьому, скаржником заявлено клопотання про поновлення зазначеного процесуального строку, яке мотивовано відсутністю відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для його сплати.

Так, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.

Частина друга статті 49 КАС України покладає на осіб, які беруть участь у справі, обов’язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов’язки.

Отже, особи, які беруть участь у справі, мають право оскаржити судові рішення у встановлений КАС України строк. При цьому, КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Відсутність належного фінансування скаржника не є поважною причиною пропуску строку касаційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає касаційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку касаційного оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження судового рішення.

Суддя-доповідач вважає, що наведені скаржником доводи не можуть бути підтвердженням поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження вказаних судових рішень, а відтак скаржнику слід навести підстави для поновлення строку на касаційне оскарження та надати належні докази, якими б підтверджувалась поважність підстав пропуску строку касаційного оскарження рішення суду.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 213 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або її представником, який додає оформлений належним чином документ про свої повноваження.

Згідно з частиною третьою статті 58 Кодексу адміністративного судочинства України, довіреності від імені осіб приватного права видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те особи. Довіреності від імені особи публічного права видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те особи і засвідчуються печаткою такої особи публічного права (за наявності).

Як встановлено суддею-доповідачем, скаржником додано до касаційної скарги довіреність, яка не відповідає наведеним законодавчим приписам, а саме - не засвідчена печаткою Києво-Святошинської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області.

Також, зазначена довіреність підписана в.о. начальника Києво-Святошинської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області, копії наказу про призначення якого скаржником не надано.

Згідно частини третьої статті 214 КАС України, до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 213 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 цього Кодексу.

Частиною першою статті 108 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Виходячи з наведеного, суддя-доповідач вважає, що касаційну скаргу слід залишити без руху, а скаржнику надати строк для усунення згаданих вище недоліків протягом тридцяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Відповідно до частини другої статті 108 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 108, 210 - 214 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Києво-Святошинської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 07 липня 2016 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2016 року у справі №810/1247/16 залишити без руху.

2. Встановити Києво-Святошинській об’єднаній державній податковій інспекції Головного управління ДФС у Київській області строк для усунення недоліків касаційної скарги, визначений частиною четвертою статті 214 КАС України.

3. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Нечитайло