Справа № 810/602/17
Суддя: Донець О.Є.
Дата ухвалення: 2017-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/602/17

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ

У Х В А Л А

01 серпня 2017 року м. Київ

Суддя Вищого адміністративного суду України Донець О.Є., перевіривши касаційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інпекції у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 17 липня 2017 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробнича фірма "Практика-ЛТД" до Департаменту державної архітектурно-будівельної інпекції у Київській області, -

в с т а н о в и в:

Касаційна скарга Департаменту державної архітектурно-будівельної інпекції у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 17 липня 2017 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробнича фірма "Практика-ЛТД" до Департаменту державної архітектурно-будівельної інпекції у Київській області про скасування постанови не відповідає вимогам статті 213 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: до скарги не додано документ про сплату удового збору.

Скаржником подано клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв'язку з відсутністю коштів.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається Законом України “Про судовий збір”.

Відповідно до статті 8 вказаного Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, підставою для відстрочення сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. При цьому, відстрочення сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду.

Вивчивши доводи клопотання Департаменту державної архітектурно-будівельної інпекції у Київській області, суд не знаходить підстав для його задоволення, оскільки скаржник ніяким чином не підтверджує та не обґрунтовує можливість сплатити суму судового збору в майбутньому, зокрема, до ухвалення рішення у справі.

Частиною 3 статті 214 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 213 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Керуючись статтями 108, 213, 214 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в:

Касаційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інпекції у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 17 липня 2017 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробнича фірма "Практика-ЛТД" до Департаменту державної архітектурно-будівельної інпекції у Київській області про скасування постанови - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків касаційної скарги до 22 серпня 2017 року.

Роз’яснити Департаменту державної архітектурно-будівельної інпекції у Київській області, що у разі неусунення зазначених недоліків касаційної скарги, відповідно до статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України скарга буде повернута скаржнику та вважатиметься неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Є. Донець