Справа № 383/520/17
Суддя: Замша О. В.
Дата ухвалення: 2017-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 383/520/17
Номер провадження 2-а/383/27/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 серпня 2017 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі головуючого - судді Замши О.В.,

при секретарі - Машковій О.В.,

з участю сторін:

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача Бобринецької районної ради - Костюкової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до Бобринецької районної ради Кіровоградської області - про визнання протиправною відмову у допуску до засідання районної ради та зобов'язання утриматися від певних дій, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправною відмову Бобринецької районної ради Кіровоградської області у наданні йому як журналісту, допуску до засіданні десятої сесії Бобринецької районної ради сьомого скликання 24 березня 2017 року, викладену у листі від 28.03.2017 року № 04-05/15, а також зобов'язати Бобринецьку районну раду не чинити перешкод для доступу до засідань сесій Бобринецької міської ради.

Позов обґрунтований тим, що позивач як журналіст газети "Аграрне життя" 20.03.2017 року звернувся до Бобринецької районної ради із запитом про допущення його до засідання десятої сесії Бобринецької районної ради сьомого скликання, яке мало відбутися 24.03.2017 року та сприяння у створенні умов для здійснення аудіо- та/або відеозапису такого засідання. 28.03.2017 року він отримав письмову відповідь за підписом голови районної ради про те, що його лист розглянуто на засіданні президії районної ради 21.03.2017 року і за її рішенням відмовлено забезпечити доступ до пленарного засідання десятої сесії Бобринецької районної ради сьомого скликання, яке відбудеться 24.03.2017 року та здійснення аудіо-та/або відеозапису таких засідань.

Вказує на неправомірність таких дій відповідача, що порушують його права як журналіста на вільне отримання інформації та рівність перед законом.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, вказавши на те, що при зверненні до районної ради він надав документи, що підтверджують його журналістську діяльність, однак, отримав немотивовану відмову у допуску до пленарного засідання сесії. Зазначив про те, що такі дії відповідача є систематичними, на всі попередні запити про можливість присутності на відкритих заходах районної ради також отримував відмову, яка не містить жодного законодавчого обґрунтування.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечила проти позовних вимог, посилаючись на те, що наданий позивачем запит про присутність його як журналіста на засіданні сесії районної ради був розглянутий на засіданні президії Бобринецької районної ради 21.03.2017 року, де головою районної ради була поставлена на обговорення та голосування подана заява. Депутати висловилися проти присутності журналіста на засіданні сесії та проголосували про прийняття рішення не забезпечувати доступ журналіста ОСОБА_1 до пленарного засідання. Оскільки вказане рішення було прийняте колегіально депутатами, головою районної ради було надано про це письмову відповідь. Крім того, зазначила, що позивачем не дотримані вимоги ст. 26 Закону України "Про інформацію", яка визначає порядок оформлення присутності працівників засобів масової інформації на публічних заходах суб'єктів владних повноважень, а саме не надано перелік документів, визначених цією статтею та документів на підтвердження професійної належності, тобто редакційне посвідчення чи інший документ. Чим керувалися депутати, відмовляючи журналісту у допуску до сесії сказати не може, оскільки це рішення є колегіальним, а значить таким, що відповідає Закону.

Заслухавши пояснення сторін та дослідивши надані докази суд відзначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є журналістом газети "Аграрне життя", що підтверджено дослідженими доказами - свідоцтвом про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації (а.с. 82), положенням про редакцію газети "Аграрне життя",засновником якої є громадська організація "районний антикорупційний комітет" (а.с.83) та посвідченням журналіста (а.с.86).

Основною метою редакції газети, відповідно до Положення є висвітлення діяльності Комітету, актуальних питань соціально-економічного та суспільно-політичного життя в районі та області, Україні та за кордоном шляхом виконання затвердженої засновником програми газети (а.с.83).

Діючи як журналіст,20.03.2017 року письмово звернувся до Бобринецької районної ради із запитом про допущення його до засідання десятої сесії Бобринецької районної ради сьомого скликання, яке мало відбутися 24.03.2017 року та сприяння у створенні умов для здійснення аудіо- та/або відеозапису такого засідання.

28.03.2017 року за підписом голови районної ради О.Гадемської ОСОБА_1 повідомлено про відмову у забезпеченні доступу до пленарного засідання десятої сесії Бобринецької районної ради сьомого скликання 24.03.2017 року та здійснення аудіо-та/або відеозапису таких засідань.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 34 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про державну підтримку засобів масової інформації та соціальний захист журналістів», журналіст - творчий працівник, який професійно збирає, одержує, створює і займається підготовкою інформації для засобів масової інформації, виконує редакційно-посадові службові обов'язки в засобі масової інформації (в штаті або на позаштатних засадах) відповідно до професійних назв посад (роботи) журналіста, які зазначаються в державному класифікаторі професій України.

Згідно ст.2 Закону України "Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні", свобода слова і вільне вираження у друкованій формі своїх поглядів і переконань гарантуються Конституцією України і відповідно до цього Законуозначають право кожного вільно і незалежно шукати, одержувати, фіксувати, зберігати, використовувати та поширювати будь-яку інформацію за допомогою друкованих засобів масової інформації, крім випадків, визначених законом, коли обмеження цього права необхідно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя. Не допускається вимога попереднього погодження повідомлень і матеріалів, які поширюються друкованими засобами масової інформації, а також заборона поширення повідомлень і матеріалів з боку посадових осіб державних органів, підприємств, установ, організацій або об'єднань громадян, крім випадків, коли посадова особа є автором поширюваної інформації чи дала інтерв'ю.

Як вбачається із ст.5 Закону України "Про інформацію" кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб.

Статтями 3, 6 вищевказаного Закону визначено, що основними напрямами державної інформаційної політики є забезпечення відкритості та прозорості діяльності суб'єктів владних повноважень. Право на інформацію забезпечується обов'язком суб'єктів владних повноважень інформувати громадськість та засоби масової інформації про свою діяльність і прийняті рішення.

Відповідно до частини 2 статті 25 Закону України «Про інформацію», журналіст має право безперешкодно відвідувати приміщення суб'єктів владних повноважень, відкриті заходи, які ними проводяться, та бути особисто прийнятим у розумні строки їх посадовими і службовими особами, крім випадків, визначених законодавством.

Відповідно до ч.17 ст.46 Закону України "Про місцеве самоврядування" сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Відповідно до ст.2 Закону України "Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації" засоби масової інформації України відповідно до законодавства України мають право висвітлювати всі аспекти діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані надавати засобам масової інформації повну інформацію про свою діяльність через відповідні інформаційні служби органів державної влади та органів місцевого самоврядування, забезпечувати журналістам вільний доступ до неї, крім випадків передбачених Законом України "Про державну таємницю", не чинити на них будь-якого тиску і не втручатися в їх виробничий процес. Засоби масової інформації можуть проводити власне дослідження і аналіз діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, давати їй оцінку, коментувати.

Стаття 25 Закону України "Про інформацію" передбачає право журналіста на здійснення письмових, аудіо- та відеозаписів із застосуванням необхідних технічних засобів, безперешкодного відвідування приміщення суб'єктів владних повноважень, відкритих заходів, які ними проводяться, та бути особисто прийнятим у розумні строки їх посадовими і службовими особами, крім випадків, визначених законодавством.

Надавши запит про допуск до сесії районної ради, позивач надав копію посвідчення журналіста, тобто його повноваження були підтверджені належним документом.

Заперечення представника відповідача, що вказаний документ має називатися редакційним посвідченням, а значить позивач не підтвердив свою професійну діяльність не містить правового підґрунтя та спростовується дослідженими в судовому засіданні доказами.

Також не заслуговують на увагу докази відповідача про те, що позивач не надав передбачений перелік документів та інформацію, визначену ст. 26 Закону України "Про інформацію", оскільки ця процедура визначена для здійснення акредитації, а порядок акредитації журналістів районною радою не затверджувався.

Хибною є думка відповідача про те, що оскільки депутатами на засіданні президії радиприйняте колегіальне рішення про не допуск журналіста до відкритих засідань органу місцевого самоврядування, то воно є законним та таким, що підлягає виконанню. Проте, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач доказів правомірності прийнятого рішенняне надав.

Таким чином, відмова у допуску ОСОБА_1 як журналіста до відкритого заходу органу місцевого самоврядування - пленарного засідання сесії суперечить законодавству, а значить є протиправним та таким, що порушило права позивача.

Разом з тим, суд відзначає, що належні способи захисту - це способи, які прямо передбачені законом або спеціальною нормою, аналіз якої дає змогу обрати такий спосіб захисту, який дає змогу забезпечити виконання її приписів.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У разі визнання судом неправомірними дій чи бездіяльності відповідача суд може зобов'язати його вчинити чи утриматися від вчинення певних дій у спосіб, визначений чинним законодавством, яким може бути захищено/відновлено порушене право.

Рішення суду не може містити приписів, що прогнозують можливі порушення з боку відповідача та зобов'язання його до вчинення чи утримання від вчинення дій на майбутнє, тому позовна вимога позивача про зобов'язання відповідача не чинити в подальшому перешкод для доступу до засідань сесій Бобринецької міської ради задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 94ч.1 КАС України суд присуджує за рахунок бюджетних асигнувань Бобринецької районної ради на користь позивача понесені ним та документально підтверджені судові витрати.

Керуючисьст. ст.9-11, 69 -71, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов заяву ОСОБА_1 до Бобринецької районної ради задовольнити частково.

Визнати протиправною відмову Бобринецької районної ради Кіровоградської області у наданні ОСОБА_1 як журналісту, допуску до засіданні десятої сесії Бобринецької районної ради сьомого скликання 24 березня 2017 року, викладену в письмовій відповіді голови Бобринецької районної ради О.Гадемської від 28.03.2017 року № 04-05/15.

У задоволенні позовних вимог щодо зобов'язання не чинити перешкод у доступі до засідань сесій Бобринецької районної ради - відмовити.

Стягнути з Бобринецької районної ради Кіровоградської областіна користь ОСОБА_1 понесені судові витрати в розмірі 640 грн. за рахунок бюджетних асигнуваньБобринецької районної ради Кіровоградської області.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Бобринецький районний суд Кіровоградської області

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

В повному обсязі постанова виготовлена 07.08.2017 року.

Суддя Замша О.В.