Справа № 804/2646/17
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2017-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 липня 2017 р. Справа № 804/2646/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіІлькова В.В.
при секретаріДраготі С.А.,
позивача представника відповідача: ОСОБА_3, Полівчука Д.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про поновлення на посаді, визнання протипарвним та скасування наказу №972 від 14.03.2017 року,-
ОСОБА_3 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про поновлення на посаді, визнання протипарвним та скасування наказу №972 від 14.03.2017 року, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №972 від 14.03.2017 року в частині притягнення ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади;
- поновити майора поліції ОСОБА_3 на посаді заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції.
У обґрунтування позову зазначено, що накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції майора поліції ОСОБА_3 за вчинення кримінального правопорушення його підлеглою ОСОБА_5, на думку позивача, є протиправним, оскільки не грунтується на вимогах чинного законодавства, підстави звільнення позивача з посади, зазначені у наказі є загальними та неконкретними. Крім того, відсутній обвинувальний вирок суду, що набув законної сили відносно позивача та його підлеглої, а відтак вина в межах кримінального провадження не доведена, у зв'язку з чим відсутні підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3 Також, позивач зазначив, що на момент прийняття оскаржуваного наказу дисциплінарних стягнень не має, успішно пройшов переатестацію, має позитивну характеристику та декілька заохочень. Посилаючись на викладене позивач вважає наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14.03.2017 року №972 « Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» в частині звільнення його з займаної посади необгрунтованим та протиправним.
Позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив позов задовольнити.
За результатами вищезазначеного службового розслідування, комісією було прийнято висновок з пропозицією про накладення на заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_3 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади за порушення службової дисципліни, вимог ст. 7, 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п.1 ч.1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 року, Присяги працівника поліції, абз. 1, 2, 5 п.1 розділу ІІ, абзацу 1 пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилося у неналежному контролі за діями підлеглого поліцейського та незадовільному проведенні індивідуально-виховної роботи з останнім, невжитті заходів щодо очищення підрозділів поліції від осіб, які своїми діями компрометують високе звання поліцейського, що призвело до надзвичайної події. За таких обставин, відповідач зазначив, що Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області, приймаючи рішення про звільнення ОСОБА_3 з посади заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції діяло у межах своєї компетенції та керувалось нормами, які регулюють проходження служби в поліції, а тому у позові слід відмовити.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, дослідивши подані до суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи, суд встановив таке.
Порядок та умови проходження служби працівниками Національної поліції, притягнення до дисциплінарної відповідальності регламентується нормами Закону України «Про Національну поліцію», Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом ОВС України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 114, Правилами етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016р. №1179 (далі - Правила етичної поведінки поліцейського), Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013р. № 230 (далі - Інструкція №230), а також п.9 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 23.12.2015р. №901-VІІІ, у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту ОВС України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22.02.2006р. №3460.
Позивач - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, проходив службу в органах внутрішніх справ України з 15.08.2002 року по 06.11.2015 року, що підтверджується відомостями, наведеними у копії трудової книжки позивача та копії довідки (а.с.18, 68).
Відповідно до положень пунктів 9 і 12 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію» у зв'язку із припиненням виконання функцій Головним управлінням МВС України у Дніпропетровській області та створенням Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, наказом т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області №1 о/с від 07.11.2015 р. ОСОБА_3 в порядку переатестування було призначено на посаду заступника начальника слідчого відділення Бабушкінського відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції з присвоєнням йому спеціального звання "майор поліції", а 09.12.2016 року призначений на посаду заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції (а.с. 12,13).
07 листопада 2015 року позивач склав присягу працівника Національної поліції України.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області №972 від 14.03.2017 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» заступника начальника СВ ДВП майора поліції ОСОБА_3 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.
Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став висновок службового розслідування від 14.03.2017 року, відповідно до якого проведено службове розслідування за фактом затримання 01.03.2017 працівниками Генеральної прокуратури України та Служби безпеки України, у порядку ст. 208 КПК України, старшого слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров'я особи слідчого відділу Дніпровського ВП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 та начальника відділу викриття порушень у сфері легального обігу наркотиків управління протидії наркозлочинності ГУНП майора поліції ОСОБА_7
За результатами вищезазначеного службового розслідування, комісією було прийнято висновок з пропозицією про накладення на заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_3 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади за порушення службової дисципліни, вимог ст. 7, 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п.1 ч.1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 року, Присяги працівника поліції, абз. 1, 2, 5 п.1 розділу ІІ, абзацу 1 пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилося у неналежному контролі за діями підлеглого поліцейського та незадовільному проведенні індивідуально-виховної роботи з останнім, невжитті заходів щодо очищення підрозділів поліції від осіб, які своїми діями компрометують високе звання поліцейського, що призвело до надзвичайної події (а.с. 72-79).
Також, у ході службового розслідування були відібрані письмові пояснення у ОСОБА_5, ОСОБА_7, ОСОБА_3 - 10.03.2017р. (а.с. 62,63, 66).
Згідно наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 14.03.2017 р. №972 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» за вищевказане порушення службової дисципліни на ОСОБА_3 було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади, що підтверджується копією відповідного наказу (а.с.80-82).
Позивач був ознайомлений з наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 14.03.2017 р. №972, що підтверджується відповідною відміткою про ознайомлення, яка міститься на останньому аркуші наказу.
У відповідності до статті 1 Закону України «Про національну поліцію» Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.
Згідно статті 3 Закону України «Про національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президент України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
У відповідності до статті 8 Закону України «Про національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази.
Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, служба, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.
Частиною 1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію» передбачено, поліцейський зобов'язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Додаткові обов'язки, пов'язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
Згідно із статтею 19 Закону України «Про національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».
Пунктом 4 розділу ХІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.
На момент прийняття оскаржуваного наказу Дисциплінарного статуту Національної поліції України не затверджено, відтак, суд, керуючись аналогією закону, вважає за можливе застосувати Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України (далі - Дисциплінарний статут ОВС), затверджений Законом України від 22.02.2006 №3460-IV, який визначає сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України (далі - особи рядового і начальницького складу) стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.
Відповідно до абз.1 ст.5 Дисциплінарного статуту ОВС за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
У абз.2 ст. 5 Дисциплінарного статуту ОВС зазначено, що особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до ст. 2 Дисциплінарного статуту ОВС дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.
Згідно ст. 1 Дисциплінарного статуту ОВС зазначено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
Відповідно до абз.1 ст. 7 Дисциплінарного статуту ОВС службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.
Так, відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.
Відповідно до статті 25 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України працівник міліції у межах повноважень, наданих цим Законом та іншими законодавчими актами, самостійно приймає рішення і несе за свої протиправні дії або бездіяльність дисциплінарну чи кримінальну відповідальність.
Порядок проведення службових розслідувань регулюється Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженою наказом МВС України від 12.03.2013 № 230.
Так приймаючи рішення по суті поданого позову суд виходив з такого.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14.03.2017 року №972, зокрема, за порушення службової дисципліни, вимог ст. 7, 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п.1 ч.1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 року, Присяги працівника поліції, абз. 1, 2, 5 п.1 розділу ІІ, абзацу 1 пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилося у неналежному контролі за діями підлеглого поліцейського та незадовільному проведенні індивідуально-виховної роботи з останнім, невжитті заходів щодо очищення підрозділів поліції від осіб, які своїми діями компрометують високе звання поліцейського, що призвело до надзвичайної події.
Судом встановлено, що оскаржуваний наказ ГУНП в Дніпропетровській області №972 від 14.03.2017 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3, вмотивований, в тому числі, висновком службового розслідування за фактом затримки 01.03.2017 року працівниками Генеральної прокуратура України окремих поліцейських ГУНП, затвердженого 14.03.2017 року (а.с. 72-79).
У відповідності до пункту 2.1. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 № 230, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.
Крім того, згідно пункту 5.4. Інструкції якщо вину особи повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ.
Отже, з огляду на вищевикладене, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого і є саме з'ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи.
Такими підставами виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи рядового або начальницького складу ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
За вказаними відомостями поліцейськими ГУНП проведено службове розслідування за результатами якого встановлено, що поліцейськими ОСОБА_7 та ОСОБА_5 порушено службову дисципліну, що виразилась у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред'являються до професійно-етичних якостей поліцейського.
Зазначене стало можливим у результаті неналежного контролю за діями підлеглих поліцейських та проведення індивідуально-виховної роботиз останніми, невжиті заходів щодо очищення підрозділів поліції від осіб, які своїми діями компрометують високе звання поліцейського, з боку окремих керівників УПН та Дніпровського ВП ГУНП.
За висновком службового розслідування, зокрема п.5 пропонується: за порушення службової дисципліни, вимог ст. 7, 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п.1 ч.1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 року, Присяги працівника поліції, абз. 1, 2, 5 п.1 розділу ІІ, абзацу 1 пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилося у неналежному контролі за діями підлеглого поліцейського та незадовільному проведенні індивідуально-виховної роботи з останнім, невжитті заходів щодо очищення підрозділів поліції від осіб, які своїми діями компрометують високе звання поліцейського, що призвело до надзвичайної події, тобто застосувати найсуворіший захід дисциплінарного стягнення.
При цьому, суд зазначає, що згідно з пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 91 Кримінально-процесуального кодексу (далі - КПК) України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, як подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), так і винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення.
Тобто затримання особи за вчинення злочину і повідомлення її про підозру у вчиненні злочину не є доказами винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.
До того ж, відповідно до закріпленого у ч. 1 ст. 62 Конституції України та ч. 1 ст. 17 КПК України принципу презумпції невинуватості особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому КПК України, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.
Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою. (ч. 5 ст. 17 КПК).
Відтак, з врахуванням положень ч. 1 ст. 62 Конституції України та ч.ч. 1, 5 ст. 17 КПК України сам по собі факт порушення кримінальної справи стосовно підлеглого позивача, не свідчить про доведеність його вини у вчиненні злочину, а відповідно і висновку про наявність неналежного контролю з боку його безпосереднього керівника позивача у вказаній справі на підставі ст. 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України та застосування до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в ході службового розслідування обставини вчинення дисциплінарного порушення позивачем не з'ясовані, вина позивача не доведена, а докази вчинення дисциплінарного проступку позивачем як в матеріалах службового розслідування, так і в матеріалах адміністративної справи відсутні у повній мірі, а відповідно оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №972 від 14.03.2017 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_3 є підставою для скасування та визнання протиправним.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Частиною 2 ст.71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №972 від 14.03.2017 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3 прийнятий передчасно, без врахування всіх обставин що мають значення для прийняття рішення, та з порушенням принципу пропорційності.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, а оскаржуваний наказ - визнанню протиправним та скасуванню, порушене право позивача захисту, шляхом поновлення ОСОБА_3 на посаді заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції ГУНП з 14.03.2017 року.
Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністартивний позов ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про поновлення на посаді, визнання протиправним та скасування наказу №972 від 14.03.2017 року задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №972 від 14.03.2017 року в частині притягнення ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.
Поновити майора поліції ОСОБА_3 на посаді заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції.
Постанову в частині поновлення ОСОБА_3 на посаді заступника начальника слідчого відділу Дніпровського відділу поліції допустити до негайного виконання.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 24 липня 2017 року.

Суддя В.В Ільков