Справа № 804/3738/17
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2017-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 липня 2017 р. Справа № 804/3738/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючий суддя Букіна Л.Є.,
секретаря судового засідання Червяченко Д.В.,
представника позивача Ковальська Т.Г.,
представника відповідача Годько І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Державне підприємство «Новомосковький військовий лісгосп» до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Державне підприємство «Новомосковський військовий лісгосп» (далі - позивач, ДП «Новомосковський лісгосп») із адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (далі - відповідач, Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області), у якому позивач просить (із урахуванням заяви про зміну позовних вимог) визнати протиправними дії Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області щодо складання Додатку до акта перевірки від 17.02.2017 року позапланової перевірки дотримання вимог законодавства України про охорону, захист, використання та відтворення лісів Державного підприємства «Новомосковський військовий лісгосп», а саме розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок пошкодження зелених насаджень до ступеня припинення росту на території 153 кварталу 5 виділу Державного підприємства «Новомосковський військовий лісгосп» загальної сумою збитку 436 379,62 грн., який обчислено згідно із Постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу».
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, надав суду пояснення, аналогічні доводам позовної заяви, просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог, надав суду письмові заперечення проти позову. Заперечуючи проти позову, представником відповідача зазначено, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки розрахунок збитків, визначений в Додатку до Акту перевірки від 17.02.2017 року, не встановлює обов'язку для суб'єкта господарювання та не має правових наслідків для позивача.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши чинне законодавство, суд доходить висновку, що позовні вимоги не підлягає задоволенню, виходячи із такого.
Судом встановлено, що на підставі листа прокуратури Дніпропетровської області № 04/2/5-2241-16 від 25.01.2017 року, ухвали Бабушкінського районного суду м. Дніпро від 13.01.2017 року № 200/517/17 Державною екологічною інспекцією підготовлено направлення на проведення позапланової перевірки від 01.02.2017 року № 4-642-5-3, предметом якої є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення та здійснення суцільних санітарних рубок ДП «Новомосковський військовий лісгосп» упродовж 2016 року.
Контролюючим органом проведена перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства, за результатами якої складено Акт від 17.02.2017 року.
Перевіркою встановлено порушення, а саме: квартал 153 вид. 5; квартал 152, вид 4 Вільнянського лісництва де проводилась суцільна санітарна рубка виявлено відсутність діляночних стовпчиків, що є порушенням п. 2 абз. 5 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 року № 761.
Перевірка проводилась в присутності головного бухгалтера ДП «Новомосковський військовий лісгосп», якому вручена копія Акта від 17.02.2017 року.
Судом встановлено, що головним слідчим СУ ГУНП в Дніпропетровській області направлено начальнику Дніпропетровського обласного управління та мисливського господарства лист від 20.03.2017 року № 5/ск-477 з вимогою про надання заяви про залучення в рамках кримінального провадження в якості потерпілого представника Дніпропетровського обласного управління лісового та мисливського господарства та заявлення цивільного позову щодо відшкодування матеріальних збитків, завданих державі незаконними діями ФОП «ОСОБА_3.» у розмірі 436 379,62 грн.
Розрахунок матеріальних збитків зроблений в Додатку до акту від 17.02.2017 року, де загальна сума збитку складає 436 379,62 грн.
Представником позивача у судовому засіданні зазначено, що вищезазначений Додаток до акту від 17.02.2017 року підприємству стало відомо 12.05.2017 року, оскільки при складанні контролюючим органом акта перевірки та його підписання сторонами Додаток до акту був відсутній, що підтверджується також відсутністю про його наявність у змісті акта перевірки, у зв'язку з чим дії Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області порушують права та законні інтереси ДП «Новомосковський військовий лісгосп», що є предметом оскарження в цій справі.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з такого.
Процедуру проведення перевірок з питань здійснення державного контролю у сфері охорони навколишнього природного середовища та оформлення їх результатів визначає Порядок організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затверджений наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 10.09.2008 року № 464, який діяв на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Порядок № 464).
Пунктом 1.3 Порядку № 464 визначено, що його дія поширюється на державних інспекторів з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції України, державної екологічної інспекції в Автономній Республіці Крим, державних екологічних інспекцій в областях, містах Києві та Севастополі, Державної Азовської морської екологічної інспекції, Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря, Державної Азово-Чорноморської екологічної інспекції (далі - органи Держекоінспекції) та суб'єктів господарювання.
Згідно зі пп. 3.5 - 3.8 Порядку № 464 позаплановою перевіркою є перевірка, яка не передбачена планом роботи органу Держекоінспекції.
Позапланова перевірка проводиться за наявності таких обставин:
- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу Держекоінспекції про здійснення заходу державного нагляду (контролю) на його бажання;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання;
- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом Держекоінспекції;
- обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення;
- неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.
Під час проведення позапланової перевірки державні інспектори перевіряють питання, необхідність висвітлення яких стала підставою для її проведення, з обов'язковим зазначенням цих питань у направленні на проведення перевірки.
Позапланова перевірка проводиться за наказом органу Держекоінспекції та направленням на проведення перевірки керівника органу Держекоінспекції або його заступника.
Відповідно до пп. 4.4-4.5 Порядку № 464 під час проведення перевірки перевіряються наявність та чинність дозвільних документів, які підтверджують право на здійснення господарської діяльності, пов'язаної з використанням природних ресурсів (розміщення відходів, поводження з відходами (крім поводження з радіоактивними відходами), небезпечними хімічними речовинами, викиди в атмосферне повітря з стаціонарних джерел, спеціальне використання природних ресурсів), транскордонним переміщенням об'єктів рослинного й тваринного світу, та інших документів, необхідних для здійснення перевірки.
Крім цього, перевірка здійснюється на території суб'єкта господарювання - на виробничих майданчиках, у цехах, у місцях розташування обладнання, земельних ділянках, у тому числі територій та об'єктів природно-заповідного фонду, шляхом візуального огляду із застосуванням, у разі необхідності, інструментально-лабораторного, радіаційного та інших методів контролю.
Згідно зі пп. 4.13 - 4.15 Порядку № 464 за результатами проведеної планової або позапланової перевірки, в тому числі спільно з іншими органами державного нагляду (контролю), державним інспектором складається уніфікований акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містить перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю), залежно від ресурсу, що перевірявся.
Не допускається включення до акта перевірки інформації або висновків, які не підтверджені документально, пропозицій, а також інформації, наданої правоохоронними органами.
До акта перевірки додаються (за наявності) порівняльні таблиці, графіки, схеми, оформлені належним чином, підписані та надані посадовими особами суб'єкта господарювання, що перевіряється.
В акті перевірки також зазначається інформація, пов'язана з проведенням інструментально-лабораторного контролю (відбір проб та вимірювання безпосередньо на об'єкті перевірки), та зазначаються посилання на акти відбору проб та протоколи вимірювань.
Згідно зі п. 4.21 Порядку № 464 один примірник акта перевірки (з відповідними додатками) передається керівнику (уповноваженій ним особі) суб'єкта господарювання, про що на останній сторінці примірників акта перевірки робиться відповідна відмітка за підписом особи, яка отримала акт перевірки, із зазначенням посади, прізвища та ініціалів, а також дати одержання акта. Другий примірник акта перевірки зберігається в органі Держекоінспекції.
У цьому випадку акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що в свою чергу відповідає встановленим правилам складання акта перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб'єкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 17 КАС.
За змістом статті 10 Закону України від 05.04.2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема, оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб.
Диспозиція цієї статті передбачає оскарження дій службової особи, які пов'язані з порушенням порядку проведення перевірки (ревізії), наприклад із порушенням трудового розпорядку такою особою під час проведення ревізії; дій, які полягають у перевищенні повноважень службовою особою щодо обмеження прав у можливості ознайомлення з результатами контрольного заходу, (ревізії); дій щодо проведення ревізії без установлених законом підстав та/або з порушенням чинного законодавства тощо.
Дії службової особи щодо включення до акта певних висновків не можуть бути предметом розгляду у суді, оскільки відповідно до підпункту 4.19 пункту 4 Порядку № 464 якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта перевірки. Це свідчить про те, що дії, пов'язані з включенням до акта висновків, є обов'язковими, тоді як самі висновки такими не є.
Крім того, обов'язковою ознакою дій суб'єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб'єктів відповідних правовідносин і мають обов'язковий характер. Висновки, викладені у акті, не породжують обов'язкових юридичних наслідків. Водночас судження контролюючого органу є висновками тільки контролюючого органу, зазначення яких в акті перевірки не суперечить чинному законодавству. Такі твердження акта можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень, дій, в основу яких покладені згадувані висновки акта.
Отже, предметом оскарження є дії чи бездіяльність службових осіб, якщо вони обмежують чи порушують права, свободи чи законні інтереси особи.
Акт перевірки не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялася, тому його висновки не можуть бути предметом спору. Відсутність спірних відносин, в свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.
Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб'єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта (у тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки) може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта, або у випадку можливого використання такого акта, як доказу вчинення правопорушення при розгляді відповідного спору.
Також, позовні вимоги про скасування розрахунку розміру шкоди не можуть бути предметом розгляду в адміністративному суді, оскільки розрахунок не є нормативно-правовим актом або актом індивідуальної дії, у розумінні статті 17 КАС України сам по собі не породжує прав чи обов'язків для позивача.
Крім того, за змістом статті 20 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» обов'язковими є саме рішення спеціального уповноваженого органу з питань екології та природних ресурсів. Проте, розрахунок до акту перевірки не є рішення Державної екологічної інспекції.
Така правова позиція висловлена в ухвалі Вищого адміністративного суду від 05.02.2015 року у справі № 802/1573/13-а та постанові Верховного суду України від 10.09.2013 року у справі № 21-237а13.
Враховуючи те, що Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області діяла на підставі, в межах, повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, позивачем обрано неналежний спосіб захисту порушених на його думку права, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню у повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Державного підприємства «Новомосковський військовий лісгосп» - відмовити повністю.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі її апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Постанову може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд у десятиденний строк з дня отримання копії постанови, складеної у повному обсязі.

Повний текст постанови складений 17.07.2017 року.

Головуючий суддя Л.Є. Букіна