Справа № 808/1071/17
Суддя: Нестеренко Людмила Олексіївна
Дата ухвалення: 2017-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2017 року (10 год. 27 хв.)Справа № 808/1071/17 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Нестеренко Л.О., при секретарі Фесик А.В., за участю представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи

за позовом Публічного акціонерного товариства Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат

до Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області

про визнання дій незаконними та скасування податкового повідомлення - рішення № НОМЕР_1 від 30.01.2017,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому зазначив, що 03.02.2017 року на адресу публічного акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» надійшло податкове повідомлення-рішення № від 30.01.2017 року ГУ ДФС у Запорізькій області, відповідно до якого ПАТ «ЗАлК» зобов'язано сплатити штраф у розмірі 86 250,67 грн. за затримку на 19 календарних днів сплати податку на додану вартість.

Вказане повідомлення-рішення було винесено на підставі ОСОБА_1 камеральної перевірки №1/12-01/00194122 від 04.01.2017 року з питань своєчасності сплати узгодженого податкового зобов'язання з податку на додану вартість, складеного Запорізькою ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області і який було отримано позивачем 11.01.2017 року.

На подані позивачем заперечення до акту ПАТ «ЗАЛК» 30.01.2017 отримало відповідь від відповідача, у якій було зазначено, що заперечення підприємства залишені без задоволення. Також у відповіді вказано, що «податкове повідомлення-рішення з урахуванням результатів розгляду заперечення до акту перевірки буде прийнято протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень». Проте, враховуючи факт, що датою відповіді на заперечення значиться 26.01.2017 року, випливає висновок, що податкове повідомлення-рішення було винесено з порушенням строків, оскільки датою винесення ППР є 30.01.2017 року. Окрім того, всупереч ст.58 п.58.1 Податкового кодексу України («До податкового повідомлю рішення додається розрахунок штрафних санкцій.»), на адресу ПАТ «ЗАлК» податковою було направлено лише податкове повідомлення-рішення, розрахунок штрафних санкцій додано не було.

За результатами камеральної перевірки, на підставі якої було винесено ППР, в ОСОБА_1 було зроблено висновки про порушення платником п.57.1 ст.57 Податкового кодексу України від 02.12.2013 №2755-УІ (із змінами та доповненнями), а саме - протягом граничних строків несвоєчасно сплачено узгоджену суму податкового зобов'язання з податку на додану вартість згідно наданої податкової звітності підприємством.

Виходячи з норми статті 75 п. 75.1.1 ПКУ, під час камеральної перевірки перевіряються дані, задекларовані у податковій звітності, однак її предметом не може бути дослідження своєчасності сплати платником податків податкових зобов'язань.

Відповідно до п. 200.10. ст.200 ПКУ, встановлено строк проведення камеральної перевірки заявлених платником податків даних у податкових деклараціях з податку на додану вартість - протягом ЗО календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації.

Згідно акту перевірки №1/12-01/00194122 від 04.01.2017 року, податковою було проведено камеральну перевірку податкової декларації комбінату з податку на додану вартість № від 21.11.2016 року. Таким чином, камеральна перевірка податкової декларації з податку на додану вартість від 21.11.2016 року № з граничним терміном сплати ЗО листопада 2016 року повинна була бути проведена не пізніше ЗО грудня 2016 року, але не 04.01.2017 року - тобто поза межами граничного терміну проведення такого виду перевірки декларацій з податку на додану вартість, встановленого пунктом 200.10 статті 200 Податкового кодексу України. Порушення строків проведення камеральної перевірки свідчить про її незаконність та те, що при проведенні даної перевірки суб'єкт владних повноважень діяв не на підставі та не у спосіб, встановлений законом.

Тому позивач просить суд визнати дії відповідача щодо проведення камеральної перевірки позивача з питань своєчасності сплати узгодженого податкового зобов»язання з податку на додану вартість незаконними та скасувати податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 30.01.2017, винесене відносно позивача.

В судовому засіданні представник позивача на своєму позові наполягає, просить суд його задовольнити, визнати дії податкової по проведенню камеральної перевірки протиправними та скасувати винесене податкове повідомлення-рішення.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечує, вважає винесене ППР законним, а дії податкової при проведенні камеральної перевірки правомірними, оскільки на час проведення такої перевірки вже існувала нова редакція ст.. 75 ПК України, у відповідності до якої і була проведена перевірка.

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, вважає позов позивача таким, що підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Як встановлено матеріалами справи та з пояснень сторін, відповідачем було проведено камеральну перевірку про несвоєчасну сплату узгоджених податкових зобов»язань з податку на додану вартість позивачем, про що було складено акт № 1/12-01/00194122 від 04.01.2017. Перевіркою було встановлено порушення позивачем п. 57.1 ст. 57 Податкового Кодексу України, протягом граничних строків несвоєчасно сплачено узгоджену суму податкового зобов»язання з податку на додану вартість згідно наданої підприємством податкової звітності, а саме по податковій декларації № НОМЕР_2 від 21.11.2016, де дата нарахування є 30.11.2016., а дата сплати 19.12.2016, таким чином, кількість днів затримки склала 19 днів.

У відповідності до зазначеного акту та ст. 126 ПКУ 30.01.2017 відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1, ЗГІДНО З ЯКИМ ДО ПОЗИВАЧА БУЛО ЗАСТОСОВАНО ШТРАФ у розмірі 10% від сплаченої суми 86250 гр. 67 коп.

Не погоджуючись з винесеним відповідачем рішенням, позивач оскаржив його до суду.

Проаналізувавши та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання протиправними дій податкової щодо проведення зазначеної камеральної перевірки позивача та скасування винесеного податкового повідомлення рішення відносно позивача, з наступних підстав.

Згідно з п. 57.1 ст. 57 ПКУ, платник податків зобов»язаний самостійно сплатити суму податкового зобов»язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як встановлено судом, податкова декларація № НОМЕР_2 про сплату узгодженого зобов»язання з податку на додану вартість у сумі 862506 гр. 70 коп. була подана позивачем 21.11.2016 року з терміном сплати 30.11.2016, а сплачена фактично зазначена сума була 19.12.2016, тобто, з кількістю днів затримки, на думку податкового органу, у 19 днів.

Відповідно до п. 200.10. ст.200 ПКУ, протягом ЗО календарних днів, настають за граничним терміном отримання податкової декларації контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних. Отже, наведеною нормою законодавцем для контролюючого органу встановлено строк проведення камеральної перевірки заявлених платником податків даних у податкових деклараціях з податку на додану вартість - протягом ЗО календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації.

Згідно акту перевірки №1/12-01/00194122 від 04.01.2017 року, податковою було проведено камеральну перевірку податкової декларації комбінату з податку на додану вартість № від 21.11.2016 року. Таким чином, камеральна перевірка податкової декларації з податку на додану вартість від 21.11.2016 року № з граничним терміном сплати ЗО листопада 2016 року повинна була бути проведена не пізніше ЗО грудня 2016 року, але була проведена поза межами граничного терміну проведення такої перевірки, встановленого пунктом 200.10 статті 200 Податкового кодексу України.

Згідно з п. 76.2 ст. 76 ПКУ, порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог ст.. 86 цього Кодексу.

Згідно з п. 86.7. ст.. 86 ПКУ, у разі незгоди платника податків .. з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті перевірки, вони мають право подати свої заперечення до органу державної податкової служби за основним місцем обліку такого платника податків протягом п»яти робочих днів з дня отримання акта. Такі заперечення розглядаються органом державної податкової служби протягом п»яти робочих днів, що настають за днем їх отримання…, та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному ст.. 58 цього Кодексу для надсилання податкових повідомлень-рішень…

Як встановлено з матеріалів справи та пояснень сторін, свої заперечення на акт позивач направив відповідачу своєчасно, відповідач їх отримав 16.01.2017, а надав свою відповідь тільки 26.01.2017 за № 311/10/08-01-12-01-10, яку позивач отримав 30.01.2017, чим порушив вищезазначену норму Закону.

Відповідно до п.75.1. ст.75 ПКУ / в редакції чинний на момент виникнення спірних правовідносин/, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 № 1797-УШ підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПКУ доповнено абзацом другим такого змісту: «Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій /розрахунків/ та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового /грошового/ зобов»язання виключно на підставі даних, що зберігаються /опрацьовуються/ у відповідних інформаційних базах». ОСОБА_3 набирає чинності з 01.01.2017 року.

Оскільки сторонами не заперечується той факт, що зобов»язання позивача зі сплати податку на додану вартість виникли за декларацією від 21 листопада 2016 року, то суд вважає, що предметом камеральної перевірки відповідача від 04.01.2017 не могла бути своєчасність сплати узгодженої суми податкових зобов»язань позивача виключно на підставі даних, що зберігаються у відповідних інформаційних базах.

Таким чином, з 01.01.2017 податковий орган має право проводити камеральні перевірки дотримання платником податків своєчасність сплати узгоджених податкових зобов»язань з січня 2017 року. Натомність, події листопада та грудня 2016 неможливо перевіряти за допомогою норм законодавства, які набрали чинності з 01.01.2017 та яких не було на момент сплати податкових зобов»язань 2016 року.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає необхідним вважати позов позивача обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Судові витрати по сплаті судового збору у сумі 1600 гр. необхідно повернути позивачу за рахунок бюджетних асигнувать відповідача.

Керуючись ст.ст. 160- 163 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов позивача задовольнити.

Визнати дії Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області щодо проведення камеральної перевірки ПАТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» з питань своєчасності сплати узгодженого податкового зобовязання з податку на додану вартість - протиправними.

Скасувати податкове повідомлення рішення № НОМЕР_1 від 30.01.2017, винесене Головним управлінням ДФС у Запорізькій області відносно ПАТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат».

Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області на користь Публічного акціонерного товариства Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат витрати по сплаті судового збору у розмірі 1600 (одна тисяча шістсот ) грн. 00 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Л.О. Нестеренко