Справа № 804/7850/16
Суддя: Чорна Валерія Вікторівна
Дата ухвалення: 2017-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2017 р. справа № 804/7850/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Чорна В.В., одноособово розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» про застосування заходів реагування, -

в с т а н о в и в:

15 листопада 2016 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д», в якому просить зупинити експлуатацію приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» за адресою: вул. Полярна, 7 в Оболонському районі м. Києва, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» за вказаною адресою.

Ухвалою суду від 16.12.2016 р., після усунення позивачем недоліків позовної заяви, по даній справі відкрито скорочене провадження.

У зв'язку з неможливістю ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, з огляду на надходження від відповідача заперечень проти позову, ухвалою суду від 16.01.2017 р. справу призначено до судового розгляду.

В обґрунтування заявлених вимог, позивач зазначив, що за результатами проведеної Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві у період з 17.10.2016 р. по 28.10.2016 р. перевірки дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, були виявлені численні порушення діючого законодавства, зокрема, вимог Правил пожежної безпеки в Україні, а саме: зберігання горючих товарів та негорючих товарів в горючій упаковці у приміщеннях (складах), які не мають віконних отворів та спеціальних засобів димовидалення; в складський приміщеннях не встановлено протипожежні двері класу вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності УкрСепро; ширина проходів між штабелями товарів у складському приміщенні менша 1 м.; двері на шляху евакуації не навішені з урахуванням їх відчинення по ходу евакуації; здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки та позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану приміщень; із торгівельної зали передбачено менше двох розосереджених евакуаційних виходів безпосередньо назовні в порушення п.8.3, п.8.4 ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і Споруди. Підприємства торгівлі»; комори (склади) товарів, горючих матеріалів або негорючих товарів в упаковці із горючих матеріалів не відокремлені від торгівельної зали та підсобних приміщень протипожежними перегородками 1-го типу в порушення п.6.3.11 ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і Споруди. Підприємства торгівлі»; в житловому будинку розміщено магазин та склад вогненебезпечних (горючих) речовин і матеріалів; не надано акт перевірки відповідності змонтованих систем протипожежного захисту вимогам проектної документації та її працездатності в порушення пю7.3 та додатку И ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; не всі приміщення обладнані системами автоматичної пожежної сигналізації відповідно до ДБН В.2.5-56:2014; не об'єкті відсутній резервний запас пожежних сповіщувачів; на шляху евакуації влаштовано перепал висот понад 45 см, на якому відсутні сходи та огородження з поручнями в порушення п.5.29 ДБН 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»; в приміщенні магазину допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі; переносні вогнегасники розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м. від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для їх повного відчинення; з'єднання жил проводів в підвальному приміщенні здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; допускається складування горючих матеріалів та відстані менше 1 м. від електроустаткування та під електрощитами; електрощитові захаращенні сторонніми предметами; не надано акт проведення прихованих робіт, що підтверджує ізоляцію, від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, при прокладенні проводів (кабелів); не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання; приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки відповідно до ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір»; в приміщеннях на видних місцях не вивішені інструкції про заходи пожежної безпеки. Виявлені порушення, на думку позивача, можуть створити загрозу життю та/або здоров'ю людей. Вказані обставини, на думку позивача, є підставою для застосування до відповідача заходів реагування в порядку пункту 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України (а.с. 4-14).

ТОВ «Стиль Д» надало письмові заперечення проти позову, в обґрунтування яких зазначено, що об'єкт перевірки - магазин «ПроСтор», розташований за адресою м. Київ, вул. Полярна, 7, не відноситься до високого ступеню ризику, отже законних підстав для перевірки його за критеріями перевірки об'єктів з високим ступенем ризику не було. Також, у запереченнях вказано, що виявлені порушення не можна ідентифікувати, оскільки в акті перевірки не вказано, в яких саме приміщеннях виявлено порушення та які саме матеріали та речовини зберігаються. Виявлені порушення вимог пожежної безпеки, зокрема, ДБН В.2.5-56:2014, на думку відповідача, не забороняють експлуатацію приміщень у разі недотримання таких вимог, а також не створюють загрози життю та/або здоров'ю людей. Посилаючись на викладені обставини, відповідач просить суд відмовити у застосуванні заходів реагування (а.с. 49-50).

В судове засідання, призначене на 13.04.2017 року, сторони, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, своїх представників не направили. Відповідач подав клопотання про відкладення розгляду справи, доказів поважності причин неявки до суду не надав, у зв'язку з чим у задоволенні клопотання судом було відмовлено. Враховуючи, що сторони в судове засідання не з'явились, у відповідності до ч. 6 ст. 128 КАС України справу розглянуто без їх участі в порядку письмового провадження.

Дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, судом встановлено наступні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» () зареєстровано як юридична особа 30.04.2002 року, з основним видом діяльності - інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах.

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі наказу № 421 від 15.09.2016 р. «Про проведення планових перевірок» та посвідчення на проведення перевірки №564 від 03.10.2016 р., посадовою особою відділу державного нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки Оболонського районного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві у період з 17 по 28 жовтня 2016 року проведено планову перевірку магазину Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» за адресою: м. Київ, вул. Полярна, 7, як об'єкта з високим ступенем ризику.

При цьому, план комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) органів державного нагляду (контролю) на 2016 рік, до якого включено ТОВ «Стиль-Д», затверджено наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 30.11.2015 р.

За результатами планової перевірки відповідача, складено акт перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 552 (а.с.20-22).

Перевіркою виявлені численні порушення ТОВ «Стиль Д» законодавства у сфері пожежної безпеки, а саме: зберігання горючих товарів та негорючих товарів в горючій упаковці у приміщеннях (складах), які не мають віконних отворів та спеціальних засобів димовидалення; в складський приміщеннях не встановлено протипожежні двері класу вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності УкрСепро; ширина проходів між штабелями товарів у складському приміщенні менша 1 м.; двері на шляху евакуації не навішені з урахуванням їх відчинення по ходу евакуації; здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки та позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану приміщень; із торгівельної зали передбачено менше двох розосереджених евакуаційних виходів безпосередньо назовні в порушення п.8.3, п.8.4 ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і Споруди. Підприємства торгівлі»; комори (склади) товарів, горючих матеріалів або негорючих товарів в упаковці із горючих матеріалів не відокремлені від торгівельної зали та підсобних приміщень протипожежними перегородками 1-го типу в порушення п.6.3.11 ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і Споруди. Підприємства торгівлі»; в житловому будинку розміщено магазин та склад вогненебезпечних (горючих) речовин і матеріалів; не надано акт перевірки відповідності змонтованих систем протипожежного захисту вимогам проектної документації та її працездатності в порушення пю7.3 та додатку И ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; не всі приміщення обладнані системами автоматичної пожежної сигналізації відповідно до ДБН В.2.5-56:2014; не об'єкті відсутній резервний запас пожежних сповіщувачів; на шляху евакуації влаштовано перепал висот понад 45 см, на якому відсутні сходи та огородження з поручнями в порушення п.5.29 ДБН 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»; в приміщенні магазину допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі; переносні вогнегасники розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м. від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для їх повного відчинення; з'єднання жил проводів в підвальному приміщенні здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; допускається складування горючих матеріалів та відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами; електрощитові захаращенні сторонніми предметами; не надано акт проведення прихованих робіт, що підтверджує ізоляцію, від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, при прокладенні проводів (кабелів); не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання; приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки відповідно до ДСТУ ISO 6309;2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір»; в приміщеннях на видних місцях не вивішені інструкції про заходи пожежної безпеки.

Як вбачається з акту перевірки, при перевірці був присутній керуючий магазином Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» ОСОБА_1, який від підпису акту перевірки відмовився, про що зазначено в самому акті перевірки. Копія акту перевірки була направлена на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» засобами поштового зв'язку (а.с. 19).

Доказів усунення порушень, зазначених в акті перевірки, ні під час проведення перевірки, ні після складання акту перевірки відповідачем до суду не надано.

При цьому, посилаючись на безпідставність позовних вимог ГУ ДСНС у м. Києві про застосування заходів реагування, відповідач зазначає про відсутність законних підстав для проведення спірної перевірки, з огляду на те, що приміщення за адресою: м. Київ, вул. Полярна, 7, в якому проводилась перевірка, має площу 240 кв.м, а тому не могло перевірятися за критеріями перевірки об'єктів з високим ступенем ризику, до яких, на думку відповідача, належать лише об'єкти площею понад 300 кв.м. На підтвердження своїх доводів в цій частині, позивач надав суду копію договору оренди нерухомого майна № 1 від 28.08.2016 р., укладеного між ТОВ «Стиль-Д» та ТОВ «Полімермаш», а саме, нежитлового приміщення за вказаною адресою загальною площею 240,1 кв.м (а.с. 51-52). Посилаючись на вказану обставину, відповідач вважає, що всі висновки акту перевірки з цих підстав є неправомірними.

При цьому, щодо суті виявлених порушень, зазначених в акті перевірки, відповідач конкретних заперечень не має (а.с. 49-50).

Надаючи оцінку запереченням відповідача в цій частині, суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України № 361 від 04.06.2015 р. внесено зміни до критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки (у додаток до постанови КМУ від 29.02.2012 р. № 306), згідно яких, площа приміщення є лише одним з переліку інших критеріїв для віднесення підприємства до суб'єктів господарювання з високим ступенем ризику, серед яких, в тому числі, є належність об'єкта до промислових, складських будівель (споруд), зовнішніх установок, які за вибухопожежною небезпекою належать до категорії «А» або «Б»; або до об'єктів, на яких передбачено перебування 50 або більше осіб, якщо такі приміщення розташовані на підвальних і/або підземних поверхах, або працюють у нічний час (із 23 по 7 годину); або якщо у них передбачено перебування 100 або більше осіб; або об'єктів, які є будинками та/або спорудами з умовною висотою понад 47 метрів; або об'єктів, які є пам'яткою архітектури та/або історії національного значення, та інші.

Відповідно до п. 10 Критеріїв, у разі, коли суб'єкт господарювання може бути віднесений одночасно до двох або більше ступенів ризику, такий суб'єкт належить до більш високого ступеню ризику з числа тих, до яких він може бути віднесений.

В даному випадку, у акті перевірки зазначено, що підприємство належить до високого ступеню ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки з урахуванням значення прийнятного ризику. Тобто, ТОВ «Стиль-Д» віднесено до високого ступеню ризику не за критерієм площі належного йому приміщення, а з інших підстав, визначених згаданою вище постановою КМУ.

Крім того, відповідач не надав плану-схеми об'єкта оренди, яка у відповідності до п. 14.1 розділу 14 Договору оренди є його невід'ємною частиною та повинна бути складена у відповідності до технічного паспорту БТІ (з наведенням площ приміщень), а отже, не довів своїх заперечень щодо площі приміщення, як не довів і відсутності по даному об'єкту інших критеріїв високого ступеню ризику.

Отже, посилання відповідача на вказані обставини як на підставу для відмови у задоволенні позову - відсутні.

При вирішенні спору щодо наявності у позивача підстав для застосування до відповідача заходів реагування в сфері державного нагляду (контролю), суд також виходить з наступного.

Згідно з п.1, 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 р. №1417 (далі за текстом - ППБУ), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд. Ці Правила є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Згідно п.4 розділу ІІ ППБУ, для кожного приміщення об'єкта мають бути розроблені та затверджені керівником об'єкта інструкції про заходи пожежної безпеки.

У цих інструкціях повинні вказуватися:

категорія приміщення з вибухопожежної та пожежної небезпеки (для виробничих, складських приміщень та лабораторій);

вимоги щодо утримання евакуаційних шляхів та виходів;

спеціальні місця для куріння та вимоги до них;

порядок утримання приміщень, робочих місць;

порядок зберігання та застосування легкозаймистих рідин, горючих рідин (далі - ЛЗР, ГР), пожежовибухонебезпечних речовин і матеріалів;

порядок прибирання робочих місць, збирання, зберігання та видалення горючих відходів, промасленого ганчір'я;

порядок утримання та зберігання спецодягу;

місця, порядок та норми одночасного зберігання в приміщенні сировини, напівфабрикатів та готової продукції;

порядок проведення зварювальних та інших вогневих робіт;

порядок огляду, вимкнення електроустановок, приведення в пожежобезпечний стан приміщень та робочих місць, закриття приміщень після закінчення роботи;

заходи пожежної безпеки при роботі на технологічних установках та апаратах, які мають підвищену пожежну небезпеку;

граничні показання контрольно-вимірювальних приладів, відхилення від яких можуть викликати пожежу або вибух;

обов'язки та дії працівників у разі виникнення пожежі.

Ці інструкції мають вивчатися під час проведення протипожежних інструктажів, проходження навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму, а також в системі виробничого навчання і вивішуватися на видимих місцях.

У відповідності до п.2.3 розділу ІІІ ППБУ, тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах повинен відповідати вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва».

Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватись у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, що перешкоджають нормальному зачиненню протипожежних дверей.

За приписом п.2.12 розділу ІІІ ППБУ, за наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів можуть замикатися лише на внутрішні запори, які відкриваються зсередини без ключа.

Забороняється використовувати горища, технічні поверхи й приміщення (у тому числі вентиляційні камери, електрощитові) під виробничі дільниці та захаращувати їх сторонніми предметами.

Двері горищ, технічних поверхів, вентиляційних камер, електрощитових, підвалів повинні утримуватися зачиненими. На дверях слід вказувати місце зберігання ключів. Вікна горищ, технічних поверхів, підвалів повинні бути засклені.

Кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, їхні конструктивні й планувальні рішення, умови освітленості, забезпечення незадимленості, протяжність шляхів евакуації, їх облицювання (оздоблення) повинні відповідати вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди», ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки», СНиП 2.09.02-85* «Производственные здания», ДБН В.2.3-15:2007 «Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів», ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», інших будівельних норм за видами будинків та споруд (п.2.23 розділу ІІІ ППБУ)

Згідно п.2.27 розділу ІІІ ППБУ, двері на шляхах евакуації повинні відчинятися в напрямку виходу з будівель (приміщень), за винятком випадків, які обумовлені ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки».

Приписами п.1.6 розділу ІV ППБУ встановлено, що з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з'єднання жил проводів і кабелів, а також з'єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Струм втрат ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрат ізоляції цілих жил цих проводів і кабелів.

Улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт (п.1.8 розділу ІV ППБУ).

Згідно п.1.12 розділу ІV ППБУ, відстань від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць відкритого зберігання (розміщення) горючих матеріалів повинна бути не менше 1 метра.

У разі відкритого прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів відстань від них до горючих основ (конструкцій, деталей) повинна становити не менше 0,01 метра. У разі неможливості забезпечити вказану відстань провід (кабель) слід відокремлювати від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра.

Також, згідно п.1.18 розділу ІV ППБУ, забороняється:

проходження повітряних ліній електропередач та зовнішніх електропроводок над горючими покрівлями, навісами, штабелями лісу, складами пально-мастильних матеріалів, торфу, дров та інших горючих матеріалів;

відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні і вибухонебезпечні зони будь-якого класу і ближче 1 м і 5 м від них відповідно, а також у сходових клітках;

експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією;

застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред'являються до переносних (пересувних) електропроводок;

застосування для опалення приміщення нестандартного (саморобного) електронагрівального обладнання;

користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з'єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами;

підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, обгортання електроламп і світильників папером, тканиною та іншими горючими матеріалами, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами);

використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів;

складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами;

використання побутових електронагрівальних приладів без негорючих теплоізоляційних підставок та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено;

прокладання в сходових клітках електропроводів і кабелів незалежно від їх напруги, крім електропроводки для освітлення звичайних сходових кліток;

розміщення в кабельних спорудах будь-яких тимчасових пристроїв, зберігання в них матеріалів та устаткування.

Замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ (п.1.20 розділу ІVППБУ).

Як передбачено п.9.1 розділу VІ ППБУ, на матеріальних складах і базах загального призначення необхідно дотримуватися таких вимог пожежної безпеки:

1) під час зберігання у складах (приміщеннях) різних речовин та матеріалів повинні враховуватися їх пожежонебезпечні фізико-хімічні властивості, сумісність, а також ознаки однорідності речовин, що застосовуються для гасіння пожежі;

2) умови зберігання речовин і матеріалів повинні бути вказані в нормативних документах (стандартах, технічних умовах) на них;

3) умови та можливість сумісного зберігання небезпечних та особливо небезпечних речовин і матеріалів повинні визначатися згідно з ГОСТ 12.1.004-91 «Пожарная безопасность. Общие требования». Класи, підкласи та категорії таких речовин повинні визначатися згідно з ДСТУ 4500-3:2008 «Вантажі небезпечні. Класифікація» і вказуватися в нормативних і супровідних документах на речовини і матеріали.

Небезпечні та особливо небезпечні речовини та матеріали повинні зберігатися в окремо розташованих складах I i II ступенів вогнестійкості згідно з ДБН В.1.1-7-2002 «Захист від пожежі. Пожежна безпека об'єктів будівництва»;

4) спільне зберігання в одній секції з каучуком або автомобільною гумою, а також ЛЗР та ГР будь-яких інших товарів і матеріалів незалежно від однорідності застосовуваних вогнегасних речовин забороняється;

5) зберігання вантажів, тари та вантажних механізмівна рампах складів забороняється. Матеріали, розвантажені на рампу, до кінця роботи складу мають бути прибрані;

6) у складських будинках (приміщеннях) усі операції, пов'язані з розкриттям тари, розфасуванням продукції, перевіркою справності та дрібним ремонтом, приготуванням робочих сумішей вогненебезпечних рідин та іншими подібними до цих роботами, повинні здійснюватися у відокремлених приміщеннях;

7) у складських приміщеннях, розташованих у будинках будь-якого ступеня вогнестійкості, допускається виконувати стелажі з горючих матеріалів висотою не більше 3 м із забезпеченням проходів між стінами і стелажами завширшки не менше 1 м. За відсутності приладів опалення стелажі можуть встановлюватись упритул до стін. Конструкції стелажів (у тому числі полиці) висотою більше 3 м мають виконуватися з негорючих матеріалів.

У разі застосування безстелажного способу зберігання матеріали повинні укладатися у штабелі. Проти дверних отворів необхідно залишати проходи, які дорівнюють ширині дверей, але не менше 1 м. Якщо склад понад 10 м завширшки, посередині його влаштовується поздовжній прохід не менше 2 м завширшки. Ширина проходів між штабелями має бути не менше 1 м.

Ширина проходів та місця штабельного зберігання повинні бути позначені обмежувальними лініями, нанесеними на підлозі, які добре видно.

Відстань між стінами та штабелями повинна бути не менше 0,8 м;

8) складські приміщення (відсіки), розташовані в підвальних або цокольних поверхах, повинні мати люки чи вікна розміром 0,9 х 1,2 м з приямками (для випускання диму в разі пожежі), які влаштовуються відповідно до вимог ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди», ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки», ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення».

У разі неможливості влаштування вікон дозволяється обладнання цих приміщень системою димовидалення;

9) у складських приміщеннях дозволяється розміщувати лише робочі місця комірників (обліковців, відбракувальників, товарознавців) з обгородженням їх заскленими перегородками з негорючих матеріалів заввишки не менше 1,8 м, які не повинні перешкоджати евакуації людей та матеріальних цінностей;

10) балони з горючими газами, посудини (пляшки, сулії, інша тара) з ЛЗР та ГР, аерозольні упаковки мають бути захищені від сонячного й іншого теплового впливу;

11) на відкритих майданчиках або під навісами зберігання аерозольних упаковок допускається лише в негорючих контейнерах, що замикаються;

12) дерев'яні конструкції будинків та навісів складів мають бути оброблені вогнезахисними засобами, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

13) у складських приміщеннях забороняються, зокрема, зберігання продукції навалом та впритул до приладів і труб опалення; експлуатація газових плит, печей, побутових електронагрівальних приладів, установлення з цією метою штепсельних розеток.

У відповідності до абз. 2 ч.1 ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з ч.1 ст.47 Кодексу цивільного захисту України, державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

У відповідності до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 р. №20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до п.п. 57 п. 4 вказаного Положення, ДСНС України відповідно до покладених на неї завдань організовує та проводить перевірку додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, організації виконання заходів щодо захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру на підприємствах, в установах, організаціях, що входять до складу залізничного, автомобільного, авіаційного, морського та річкового транспорту, на базах складах, арсеналах зберігання та у місцях виробництва, утилізації ракетно-артилерійського озброєння, компонентів рідкого ракетного палива.

У відповідності до п. 6 вказаного Положення, ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Пунктом 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 13.04.2016 р. №175 визначено, що Головне управління ДСНС у м.Києві є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

При цьому, згідно з п.1, 2 ч. 1ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Водночас, згідно з ч. 12 ст.183-2 КАС України, особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

З аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що підставою для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) з техногенної та пожежної безпеки у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг, є встановлення актом перевірки контролюючого органу фактів недотримання (порушення) вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, якщо такі порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей. Якщо ж обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами, застосовані заходи реагування скасовуються судом.

Таким чином, при розгляді спорів вказаної категорії суд, перш за все, повинен виходити з критерію пропорційності - тобто, можливості настання негативних наслідків у вигляді загрози життю та здоров'ю людей у зв'язку з наявністю відповідних порушень, встановлених актом перевірки, та несприятливих наслідків для відповідача у вигляді обмежень його діяльності до усунення порушень або доведення перед судом їх відсутності.

В даному випадку, позивач стверджує, що подальша експлуатація приміщень ТОВ «Стиль Д» із виявленими порушеннями вимог пожежної та техногенної безпеки, перелік яких наведено в акті перевірки, створює загрозу життю та/або здоров'ю людей, оскільки зберігання горючих товарів та негорючих товарів в горючій упаковці у приміщеннях (складах), які не мають віконних отворів та спеціальних засобів димовидалення, не встановлення протипожежних дверей класу вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності УкрСепро, менше двох розосереджених евакуаційних виходів безпосередньо назовні сприяє швидкому розповсюдженні пожежі, що може призвести до загибелі людей; при ширині проходів менше 1 м - може призвести до перешкоджанню евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації; при використанні приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки відсутня інформація про стан пожежної та техногенної безпеки об'єкту; не всі приміщення обладнані системами автоматичної пожежної сигналізації відповідно до ДБН В.2.5-56:2014, що не дозволить оперативно зреагувати на пожежу; складування горючих матеріалів та відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами ускладнює або робить неможливим відключення від електромережі даного складу, у разі виникнення пожежі.

Наявність вказаних порушень підтверджується актом перевірки та фототаблицею до нього (а.с. 20-26). При цьому, уповноважений представник ТОВ «Стиль-Д», який був присутній при проведенні перевірки, не заперечив наявності вказаних у акті порушень, натомість, відмовився від підписання акту перевірки.

При цьому, докази усунення порушень або їх відсутності не надані і станом на час судового розгляду справи.

Відтак, суд погоджується з доводами позивача про наявність підстав для застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), оскільки виявлені порушення вимог пожежної безпеки не є формальними, стосуються відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі виникнення, а отже, створюють потенційну загрозу життю та здоров'ю людей, які перебувають у приміщенні ТОВ «Стиль Д» по вул. Полярна, 7 у м. Києві.

При цьому, у разі усунення відповідачем виявлених порушень, він не позбавлений можливості звернутися до суду з відповідною заявою про скасування заходів реагування, надавши відповідні докази.

З огляду на зміст ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, заходи реагування вживаються судом у вигляді повного чи часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг. При цьому ні повне, ні часткове зупинення робіт або надання послуг не вимагає від власника приміщення чи суб'єкта господарювання вчинення будь-яких дій задля виконання такого рішення, а навпаки зобов'язує їх утриматися від вчинення дій, спрямованих на виконання робіт (надання послуг), зупинених відповідним судовим рішенням.

Відповідно до п. 10 ст. 256 КАС України, негайно виконуються постанови суду про повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей. Відтак, постанова суду у разі застосування заходів реагування підлягає негайному виконанню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами ч.4 ст. 94 КАС України, згідно з якими, у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 6 ст. 128, ст.ст. 160, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві - задовольнити.

Тимчасово зупинити експлуатацію приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» () за адресою: м.Київ, вул. Полярна, 7 (Оболонський район) до повного усунення порушень, вказаних в акті перевірки № 552 від 28.10.2016 року, з накладенням печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщення за вказаною адресою.

У відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 256 КАС України, допустити постанову суду до негайного виконання.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня проголошення постанови. Якщо судом у відповідності до частини 3 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України було проголошено вступну та резолютивну частину постанови, а також в разі прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя В.В. Чорна