Справа № 461/8372/16-а
Суддя: Мисько Х. М.
Дата ухвалення: 2017-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 461/8372/16-а
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2017 року м.Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Мисько Х.М.

з участю секретаря судового засідання Коружинець Н.В.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 співвласників багатоквартирного будинку «Снопківське» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м.Львові ОСОБА_4 про визнання незаконними та скасування акту перевірки, -

в с т а н о в и в:

20.12.2016 р. позивач ОСОБА_3 співвласників багатоквартирного будинку «Снопківське» (на далі ОСББ «Снопківське») звернулося до суду з позовною заявою до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м.Львові ОСОБА_4 про визнання незаконними та скасування акту перевірки.

13.01.2017 р. позивач ОСОБА_3 співвласників багатоквартирного будинку «Снопківське» (на далі ОСББ «Снопківське») також звернулося до суду з позовною заявою до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м.Львові ОСОБА_4 про визнання незаконними та скасування акту перевірки.

Ухвалою суду від 12.06.2017 р. /а.с.140/ обєднано в одне провадження справу №461/8372/16-а (провадження №2а/461/113/17) за адміністративним позовом ОСОБА_3 співвласників багатоквартирного будинку «Снопківське» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м.Львові ОСОБА_4 про визнання незаконними та скасування акуту перевірки, приписів та постанови та справи №461/404/17 (провадження №2а/461/145/17) за адміністративним позовом ОСОБА_3 співвласників багатоквартирного будинку «Снопківське» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м.Львові ОСОБА_4 про визнання незаконними та скасування акуту перевірки, приписів та постанови. Присвоєно справі №461/8372/16-а.

В обгрунтування поданого позову покликається на те, що розглянувши матеріали справи, а саме акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 10.11.2016 року №б/н та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.11.2016 року №б/н. - постановою № 07- вих-3507/88 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2016 року ОСББ «Снопківське» визнано винним у порушенні п.2 ч.6 cт. 2 ЗУ «Про відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Також, позивач зазначає, що у ході розгляду справи винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.11.2016 року.

Позивач вважає, що постанова про адміністративне правопорушення № 07-вих-3507/88 від 24.11.2016 року, акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 10.11.2016 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.11.2016 року винесені з грубим порушенням вимог чинного законодавства та за відсутності повного, всебічного,та об'єктивного розгляду справи, а відтак підлягають скасуванню.

Крім цього, позивач зазначає, що відповідачами розглянувши матеріали справи, акт перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.12.2016 року №б/н та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.12.2016 року №б/н. - постановою № 07-вих-4139/11 від 19.12.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ОСББ «Снопківське» визнано винним у порушенні абз. 2 п.1 ч.6. cт. 2 ЗУ «Про відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». В ході розгляду справи винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.12.2016 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.12.2016 року, які на думку позивача підлягають скасуванню.

Таким чином, з урахуванням уточнень позовних вимог, позивач просить визнати протиправним та скасувати акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 10.11.2016 року провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м. Львові ОСОБА_4. Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.11.2016 року провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м. Львові ОСОБА_4. Визнати протиправною та скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності № 07-вих-3507/88 від 24.11.2016 року. Визнати протиправним та скасувати акт перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.12.2016 року провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м. Львові ОСОБА_4. Визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.12.2016 року провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м. Львові ОСОБА_4. Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.12.2016 року провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи ДАБК у м. Львові ОСОБА_4. Визнати протиправною та скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності № 07-вих-4139/111 від 19.12.2016 р. Усі судові витрати покласти на відповідача.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні до позову. Просив суд позовні вимоги задоволити повністю, а також просив поновити строк на звернення до суду.

Представник відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги заперечив, надав письмові заперечення, а також доповнення до них /а.с.105-108/,згідно яких просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки на думку представника відповідача, позовні вимоги є безпідставні, необґрунтовані, а тому не підлягають до задоволення. Крім цього, представник відповідача просив суд залишити позовну заяву без розгляду, оскільки позивачем пропущено строку на звернення до суду.

Відповідач провідний спеціаліст відділу інспекційної роботи ДАБК у м.Львові ОСОБА_4 у судове засідання не зявився, хоча належним чином був повідомлений про час, дату та місце проведення судового засіданні. Клопотання про розгляд справи у його відсутності до суду не надходило.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, на підтвердження та спростування позовних вимог, зясувавши всі обставини справи, суд приходить до висновку, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити, з наступних підстав.

Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних та юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку, у тому числі, органів державної влади. У справах щодо оскарження рішень суди перевіряють чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.6 КАС України кожному гарантується право на захист його прав, свобод та інтересів незалежним і неупередженим судом.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Вiдповiдно до п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п. 5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд встановив, що до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові надійшло доручення голови Львівської обласної державної адміністрації ОСОБА_5 від 17.10.2016 р. №90/0/6-16. У звязку із цим, 03.11.2016 р. було видано направлення для проведення позапланової перевірки №481-пп.

10.11.2016 р. провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м.Львові ОСОБА_6 із залученням директора ЛКП «Снопківське» ОСОБА_7 спеціаліста 1-ї категорії ВЖГ ГРА ОСОБА_8 у присутності представника ОСББ «Снопківське» згідно довіреності від 21.09.2016 р. ОСОБА_1 за результатами проведеної перевірки було складено акт про те, що керівник ОСББ «Снопківське» ОСОБА_9 не допустила посадових осіб органу державного архітектурно будівельного контролю на будівництво будівлі на вул. Снопківська, 18 а у м.Львові, яка примикає до стін житлового будинку №22 на вул. Снопківській, для проведення позапланової перевірки, чим порушено положення п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. №553. Примірник акту представник ОСББ «Снопківське» ОСОБА_1 отримувати відмовився /а.с.15/.

10.11.2016 р. провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м.Львові ОСОБА_6 керівнику ОСББ «Снопківське» видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, виданий ОСББ «Снопківське», з вимогою в 10 денний термін з дня отримання даного припису усунути порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом забезпечення проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства на обєкті будівництва будівлі на вул. Снопківська, 18а у м.Львові, яка примикає до стін житлового будинку №22 на вул. Снопківській. /а.с.17-18/.

Так, 10.11.2016 р. провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м.Львові ОСОБА_6 у присутності представника ОСББ «Снопківське» згідно довіреності від 21.09.2016 р. ОСОБА_1 було складено протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності, за результатами позапланової перевірки, проведеної на обєкті будівництва на вул. Снопківська, 18 а у м.Львові, яка примикає до стін житлового будинку №22на вул. Снопківській. Виявлено наступне порушення: недопущено посадових осіб інспекції ДАБК у м.Львові до перевірки будівництва будівлі на вул. Снопківська, 18 а у м.Львові, яка примикає до стін житлового будинку №22 на вул. Снопківській, чим порушено п.1 ч.4 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп.1 п.11 «Порядку здійснення архітектурно будівельного контролю» затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. №533. /а.с.19-21/.

За результатами розгляду акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій від 10.11.2016 р. №б/н протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності від 10.11.2016 р.№б/н, начальником Інспекції ДАБК у м.Львові ОСОБА_10 винесено постанову №07-вих.-3507/88 від 24.11.2016 р., якою ОСББ «Снопківське» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 ЗУ «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 14500,00 грн. /а.с.22-24/.

У судовому засіданні встановлено, що акт перевірки, припис та протокол було надіслано позивачу поштою 15.11.2016 р.

Відповідно до п.1-3 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів та до обєктів, що підлягають обовязковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обовязкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобовязаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.9 вищезгаданого Порядку, у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Відповідно до п.3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) субєкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання субєктом містобудування.

За приписами п.10, 17, 19 вказаного Порядку, уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис субєкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого субєкта містобудування. Справа може розглядатися за участю субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються субєкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття субєкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного субєкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Оскільки посадових осіб Iнспекції не було допущено до обєкта будівництва, то було складено відповідний акт про недопущення від 10.11.2016 р. згідно форми, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 р. №240. Вказана форма не містить таких полів, де необхідно зазначати долучені пояснення чи їх зміст, а також підставу проведення перевірки, оскільки відповідні дані зазначаються в акті перевірки, який в даному випадку, як встановлено у судовому засіданні, не складався у зв'язку із недопуском до перевірки.

Представник позивача стверджує, що ОСББ «Снопківське» не здійснюються і не здійснювалися будівельні роботи, оскільки власниками окремих приміщень є інші фізичні та юридичні особи. Проте, суд із таким твердженням не погоджується, з огляду на наступне.

Відповідно до п.6, 8 ч.1 ст.1 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку», спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Управління багатоквартирним будинком це вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обовязків співвласників, повязаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

За приписами ч.1-2, 5 ст.5 цього Закону, спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. Замовник будівництва або попередній власник будинку зобовязаний передати один примірник технічної документації на будинок згідно з переліком, визначеним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики і політики у сфері житлово-комунального господарства, співвласникам в особі їх обєднання або особі, уповноваженій співвласниками у передбаченому цим Законом порядку. У разі якщо обєднання співвласників багатоквартирного будинку не створено та уповноважену особу не визначено, примірник технічної документації на будинок передається управителю, якщо його обрано відповідно до закону.

Відповідно до абз.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про обєднання співвласників багатоквартирного будинку», обєднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Згідно ч.4 ст.4 цього Закону, основна діяльність об'єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов'язань, пов'язаних з діяльністю об'єднання.

Відповідно до абз.5-6, 8, 10 ч.1 ст.16 Цього Закону, обєднання має право відповідно до законодавства та статуту обєднання: виступати замовником робіт з капітального ремонту, реконструкції багатоквартирного будинку; визначати підрядника, укладати договори про управління та експлуатацію, обслуговування, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення майна з будь-якою фізичною або юридичною особою; захищати права, представляти інтереси співвласників у судах, органах державної влади і органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності.

Як зазначено в абз.2-3 ч.1 ст.17 цього Закону, для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов'язків об'єднання має право: робити співвласникам попередження про порушення ними статутних або інших законних вимог і вимагати їх дотримання; вимагати відшкодування збитків, заподіяних спільному майну об'єднання з вини власника або інших осіб, які користуються його власністю.

Відповідно до абз.2, 5-6 ч.1 ст.18 цього Закону, об'єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов'язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам; забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна; припиняти дії третіх осіб, що утруднюють або перешкоджають реалізації прав володіння, користування і розпорядження спільним майном співвласниками.

Як визначено в абз.2 ч.1 ст.22 цього Закону, для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, обєднання за рішенням загальних зборів має право задовольняти зазначені потреби самостійно шляхом самозабезпечення.

Отже, ОСББ «Снопківське» може здійснювати самостійно будівельні роботи, в будь-якому випадку в нього повинна перебувати технічна та інша документація на будинок. Крім цього, будівельні роботи в будинку по вул. Снопківській, 18а в м. Львові проводились на фасадах всього будинку, тобто на конструкціях, які перебувають у спільній власності всіх співвласників, відтак замовником цих робіт не може виступати окремий співвласник (оскільки він не може мати у власності весь багатоквартирний будинок, відтак не зможе отримати жодного дозвільного документа на таке будівництво). Також, ОСББ повинне вживати заходів щодо дотримання вимог законодавства при утриманні, експлуатації, ремонті чи реконструкції багатоквартирного будинку, вживати заходів щодо припинення таких порушень.

Як вбачається із матеріалів справи, представником ОСББ «Снопківське» було надано письмові пояснення, з яких випливає, шо ОСББ «Снопківське» утворене лише 19.04.2016р., будинок отримало на баланс як обєкт незавершеного будівництва та з часу утворення жодних будівельних робіт не проводило./а.с.79/.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивачем зазначено, зокрема, про те, що жодних будівельних робіт за адресою м. Львів, вул. Снопківська. 18а, не здійснювалося. Однак, зазначено, що Департаментом ДАБI у Львівській області вже проводилися перевірки вказаного обєкта будівництва, в процесі яких було складено Акт №1003-Г перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 27.03.2015 р., два протоколи про адміністративне правопорушення від 27.03.2015 р., припис про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності від 27.03.2015 р., а також винесено постанову про адміністративне правопорушення від 09.04.2016р. Даними документами встановлено, що самочинні будівельні роботи за адресою м. Львів. вул. Снопківська, 18 а, вчинялися ОСОБА_11.

Встановлено, що 28.11.2016 р. було видано нове направлення №591-ПП для проведення позапланової перевірки виконання вимог попереднього припису Iнспекції. На підставі цього направлення було проведено виїзд за місцем проведення будівельних робіт.

За результатами перевірки об'єкта будівництва складено, зокрема, акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 05.12.2016р./а.с.153-154/, яким встановлено, що ОСББ «Снопківське» вимоги попереднього припису про усунення порушень не виконано, а саме не представлено необхідної документації, не допущено посадових осіб Інспекції до перевірки об'єкта. Під час візуального огляду об'єкта встановлено, що будівельні роботи виконуються, хоча в єдиному реєстрі дозвільних документів у сфері будівництва відсутня інформація про наявність документа, що дає право на виконання будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Снопківська, 18а.

З аналізу матеріалів фотофіксації перевірок вбачається, що 10.11.2016 р. на фасаді обєкта виконувались будівельні роботи, розміщене риштування, 29.11.2016р. риштування на фасаді відсутнє, фасад зі сторони вулиці пофарбовано, на даху будівлі проводяться роботи. 20.12.2016р. проводяться роботи на прибудинковій території. /а.с.110-115/.

Таким чином, факт реєстрації права власності на квартири у вказаному будинку не свідчить про безпідставність заходів державного архітектурно-будівельного контролю за умови, що з часу реєстрації такого права власності будівельні роботи таки проводяться.

У судовому засіданні, представником позивача зазначено, що недопуск з боку позивача вчинено у звязку з тим, що позивач не є власником квартир або нежитлових приміщень. Разом з тим, вищенаведеними нормами законодавства за позивачем як ОСББ закріплено ряд прав, обовязків та повноважень.

Відповідно до ст.1 цього Закону, містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Згідно із ст.5 вищезгаданого Закону, при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, розробка містобудівної документації, проектів конкретних об'єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об'єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об'єктів.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частиною 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

За приписами п.8 ч.1 ст.1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" , містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до обєктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до ч.1-2, 4 ст. 26 вищезгаданого Закону, забудова територій здійснюється шляхом розміщення обєктів будівництва . Субєкти містобудування зобовязані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва обєктів. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів I-III категорії складності .

За приписами ч.1-2 ст.36 згаданого Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на обєктах, що належать до I-III категорій складності, підключення обєкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом пяти робочих днів з дня надходження декларації.

Виконувати будівельні роботи, підключати обєкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Як зазначено в.п.9-10 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, на обєкті повинні бути виконані всі передбачені проектною документацією згідно з будівельними нормами, стандартами і правилами роботи, а також змонтоване і випробуване обладнання. У випадку визнання права власності на самочинно збудований обєкт за рішенням суду він приймається в експлуатацію згідно з цим Порядком за умови можливості його надійної та безпечної експлуатації за результатами проведення технічного обстеження такого обєкта.

Втановлено, що відповідно до акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.12.2014р., проведеної Департаментом ДАБІ у Львівській області, Департаментом містобудування Львівської міської ради не видавалися містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки або будівельний паспорт, архітектор ОСОБА_12 на допиті в правоохоронних органах повідомив, що розробляв лише ескізний проект будівництва за даною адресою. Таким чином, інформація, зазначена ОСОБА_11 у повідомленні про початок виконання будівельних, є недостовірною.

Наказом від 29.12.2014 р. Департаментом ДАБІ у Львівській області скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 21.06.2013р. на обєкт будівництва «Реконструкція з добудовою індивідуального житлового будинку на вул. Снопківська, 18 у м. Львові, замовник: ОСОБА_11

Актом перевірки від 27.03.2017р. встановлено, що ОСОБА_11 проводяться будівельні роботи із нового будівництва будівлі прямокутної форми без права на виконання будівельних робіт. Категорія складності обєкта 3.

27.03.2017р. було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким зобовязано ОСОБА_11 привести ділянку на вул. Снопківській, 18 в м. Львові до попереднього стану шляхом знесення самовільно збудованої будівлі.

Як зазначено в п.14 вищезгаданого Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Натомість, вимоги вищевказаного припису Департаменту ДАБІ у Львівській області про знесення обєкта виконано не було, проте незаконно оформлено здачу в експлуатацію 23-квартирного житлового будинку по вул. Снопківській, 18-а та визнано за Хайбою. Г.М. на вказаний будинок. Згідно вироку Галицького районного суду м. Львова, остання за вчинені діяння притягнено до кримінальної відповідальності.

Отже, як вбачається з матеріалів справи, на обєкті по вул. Снопківській, 18-а в м. Львові не дотримано вищезазначений порядок та розпочато будівельні роботи без отримання вихідних даних, розроблення, проведення експертизи та затвердження проекту будівництва, без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, не виконано вимоги припису органу державного архітектурно-будівельного контролю про знесення обєкта будівництва, прийнято його в експлуатацію всупереч порядку, передбаченому законодавством, на стадії незавершеного будівництва, вчиняються дії щодо недопущення посадових осіб до перевірки цього обєкта.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним акту перевірки, суд звертає увагу на наступне, відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Зі змісту ст. 17 КАС України випливає, що предметом розгляду в адміністративній справі можуть бути лише такі рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, з якими пов'язується виникнення прав та обов'язків у інших осіб.

До правових актів індивідуальної дії, які можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства відносяться рішення суб'єкта владних повноважень, які поширюються на конкретних фізичних чи юридичних осіб і є актом одноразового застосування норм права, якими порушуються права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин.

В порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обов'язки для позивача.

При цьому, оскаржуваний акт перевірки не є рішенням суб'єкта владних повноважень, не спричиняє виникнення будь-яких прав і обов'язків осіб чи суб'єктів владних повноважень, а отже, не породжує правовідносини, що можуть бути предметом спору. А відсутність правовідносин в свою чергу виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Таким чином, встановлено, що не може оспорюватися в адміністративному суді акт перевірки, оскільки такий акт не має обов'язкового характеру.

В даному випадку, оскаржуваний акт, не є правовим документом відповідальності. Однією ж з ознак рішень, діянь суб'єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб'єктів відповідних правовідносин і носять обов'язковий характер. Оспорюваний акт не є актом індивідуальної дії (рішення, дія якого поширюється на конкретну особу), його висновки не тягнуть за собою юридичних наслідків, а тому не можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, суд приходить до переконання, що у задоволення позовних вимог слід відмовити повністю.

Що ж стосується клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивачем пропущено строк на звернення до суду, то суд приходить до висновку, що така заява не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до приписів ч.ч.1, 2 ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.1 ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, встановлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до за матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Суд встановив, що оскаржувана постанова №07-вих.-3507/88 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові винесена 24.11.2016 р., а також постанова №07-вих-4139/111 від 19.12.2016 р.

Так, після отримання постанов №07-вих.-3507/88 від 24.11.2016 р. Позивач її оскаржив у строки встановлені законом до Львівського окружного адміністративного суду 06.12.2016 року, що підтверджується копією адміністративного позову з відміткою суду.

Однак, ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2016 року у справі № 813/4291/16 позов повернуто у зв'язку із непідсудністю даної справи Львівському окружному адміністративному про притягнення до адміністративної відповідальності. /а.с.93/.

У звязку із цим, 20.12.2017 р. та 13.01.2017 р. позивач звернувся до Галицького районного суду м.Львова із вказаним позовом, що стверджується відмуткою суду.

Суд звертає увагу на те, що приписи ст.106 КАС України, які встановлюють вимоги до позовної заяви, не передбачають обовязковості звернення позивача до суду із клопотанням про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Однак, представником позивача подано клопотання про поновлення строку на звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.100 та п.5 ч.1 ст.107 КАС України наявність достатніх підстав для визнання поважними причин пропуску установленого строку звернення до суду визначається на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів.

За правилами, встановленими ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

У ст.100 КАС України передбачено можливістьвизнання судом причин пропуску строку звернення до суду поважними. Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, яке передбачено статтею 55 Конституції України,відповідно до якої, права і свободи людини і громадянина захищаються судом і кожному гарантується право на оскарження в суді рішень дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Відповідно до ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Із наведеними нормами Конституції України кореспондуються положення ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, якими встановлено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з ч.1 ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого вказаним Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.3 ст.99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи вказаним Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Крім того, суд зауважує, що правило встановлення обмежень доступу до суду у звязку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Відповідно до ч.1 ст.8 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права.

Оцінюючи дійсні обставини справи, що перешкоджали здійсненню процесуального права на звернення до суду, а також обставини, на які позивач посилається як на поважні, суд надавши оцінку та провівши обєктивний аналіз всіх наведених у позові та в клопотання про поновлення строку на звернення до суду, суд приходить до висновку, що позивач за встановлених обставин дійсно не мав можливості своєчасно реалізувати своє право на звернення до суду, оскільки отримавши оскаржувану постанову позивач звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою про визнання її протиправною, та скасування акту, припису, постанови, а тому суд вважає, що строк на оскарження позивачем не було пропущено.

Таким чином, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду є необгрунтованим та задоволенню не підлягає.

Водночас, суд вважає за необхідне поновити ОСОБА_3 співвласників багатоквартирного будинку «Снопківське» пропущений строк на звернення до суду з позовом.

Керуючись Конституції України, ст.ст. 2, 6, 11, 17, 99, 100, 106, 107, 160, 161, 162, 163 КАС України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю суд, Законом України «Про обєднання співвласників багатоквартирного будинку», -

п о с т а н о в и в :

Поновити ОСОБА_3 співвласників багатоквартирного будинку «Снопківське» пропущений строк на звернення до суду з позовом.

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Апеляційного адміністративного суду Львівської області через Галицький районний суд м.Львова протягом десяти днів з дня його оголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий суддя Х.М. Мисько