Справа № 804/44/17
Суддя: Чорна Валерія Вікторівна
Дата ухвалення: 2017-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2017 р. справа № 804/44/17

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Чорна В.В., одноособово розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім Деметра-Плюс» до Західно-Донбаської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 000426415 від 27.10.2016 р., -

в с т а н о в и в:

04 січня 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім Деметра-Плюс» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із зазначеним адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Західно-Донбаської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Дніпропетровській області № 000426415 від 27.10.2016 р. про застосування фінансових санкцій у розмірі 98 874, 45 грн.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що вважає податкове повідомлення-рішення протиправним через відсутність вини у вчиненні встановленого податковим органом порушення, оскільки 30.08.2016 року ним вжито усіх заходів для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) податкових накладних від 15.08.2016 р. № 44 на суму ПДВ - 440 680,5 грн., та № 46 на суму ПДВ - 548 064 грн. Однак, позивач однак отримав квитанцію №1 від 30.08.2016 р. про неприйняття до реєстрації зазначених податкових накладних з причини недостатності суми податку, яка наявна на розрахунковому рахунку платника податків. Позивач зазначає, що станом на 30.08.2016 року на його електронному рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ сума коштів складала 1 997 257, 56 грн., тому сума податку, на яку він мав право зареєструвати податкові накладні, могла становити 1 660 985, 38 грн. Крім того, позивач вказує на те, що згідно запитуваних ним витягів з ЄРПН щодо сум податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні від 29-31.08.2016 р., останнім документом, яким підтверджено суму сплаченого податку під час ввезення товару на митну територію України, є митна декларація № 110040001/2016/1064 від 26.08.2016 р., проте, тільки 31.08.2016 р. в ЄРПН були зараховані суми податку, сплаченого ним відповідно до митних декларацій від 29.08.2016 р. Таким чином, позивач вважає, що саме порушення роботи Єдиного реєстру податкових накладних призвело до порушення термінів зарахування сум сплаченого податку 26.08.2016 р. та 29.08.2016 р. на рахунок позивача, що свідчить, на його думку, про безпідставність накладення фінансових санкцій за порушення строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН. Посилаючись на викладені обставини, позивач просить визнати протиправним та скасувати повідомлення-рішення відповідача № 000426415 від 27.10.2016 р. про застосування фінансових санкцій у розмірі 98 874, 45 грн. (а.с. 4-7).

Представником відповідача надані заперечення проти позову, в яких зазначено, що податковим органом проведено камеральну перевірку з податку на додану вартість ТОВ «Торговий дім» Деметра-Плюс» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено акт № 000096/04-15/39537503 від 27.10.2016 р. Під час проведення перевірки було виявлено несвоєчасну реєстрацію податкових накладних з податку на додану вартість, а саме, № 44 від 15.08.2016 р. на суму ПДВ 440 680,5 грн. та № 46 від 15.08.2016 р. на суму ПДВ 548 064 грн., всього - на суму 988 744,5 грн., у зв'язку з чим, до платника податків було застосовано фінансові санкції у розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних. З приводу доводів позивача про неналежну роботу реєстру, що не дозволило вчасно здійснити реєстрацію податкових накладних, відповідач зазначив, що електронне адміністрування проводиться на рівні ДФС України, від якої не надходило листів про збій в роботі сервера. Зважаючи на виявлені під час камеральної перевірки порушення, представник відповідача вважає правомірним оскаржуване податкове повідомлення рішення та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі (а.с. 48-50).

В судове засідання, призначене на 30.03.2017 року, представник відповідача, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, не з'явився, надав до суду клопотання, в якому підтримав позовні вимоги та просив розглянути справу без його участі в порядку письмового провадження (а.с. 52).

Представник позивача за довіреністю ОСОБА_1 в судовому засіданні клопотань про виклик свідків або призначення судових експертиз у справі не заявив, просив суд при прийнятті рішення врахувати доводи, зазначені у позовній заяві (а.с. 55-56).

Враховуючи, що в судове засідання прибули не всі особи, що беруть участь у розгляді справи, та за відсутності потреби у виклику свідків та проведенні судових експертиз, у відповідності до ч. 6 ст. 128 КАС України, справу розглянуто без участі сторін в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини.

Західно-Донбаською об'єднаною державною податковою інспекцією ГУ ДФС у Дніпропетровській області проведена камеральна перевірка ТОВ «Торговий дім Деметра-Плюс» щодо несвоєчасного подання податкової звітності з податку на додану вартість, за результатами якої складено акт перевірки № 000096/04-15/39537503 від 27.10.2016.

Перевіркою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, а також допущення помилок при зазначення обов'язкових реквізитів податкової накладної на суму ПДВ - 988 744, 5 грн.

На підставі зазначеного акту перевірки, 27.10.2016 року відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення № 000426415, яким до позивача за затримку термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ - 988 744, 5 грн., застосовано штраф у розмірі 10% на суму 98 874, 45 грн.

Позивач, не погодившись з вказаним рішенням податкового органу, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Встановивши обставини справи, проаналізувавши норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Статтею 9 ПК України (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) податок на додану вартість визначено як загальнодержавний податок, а підпунктом 14.1.178 пункту 14.1 статті 14 ПК України передбачено, що податок на додану вартість - непрямий податок, який нараховується та сплачується відповідно до норм розділу V цього Кодексу.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Відповідно до пункту 11 підрозділу 2 Розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України, з 01 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування по податкових накладних незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України, податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобовязань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Платник податку має право зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, в якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Пунктом 200-1.3 статті 200-1 ПК України визначено, що платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою:

SНакл = SНаклОтр + SМитн + SПопРах - SНаклВид - SВідшкод - SПеревищ, де:

SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

SПопРах - загальна сума поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника;

SНаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок;

SПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов'язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем 15.08.2016 року були виписані податкові накладні: № 44 від 15.08.2016 р. по взаємовідносинах з ПрАТ «АПК-Інвест» щодо реалізації товару - нітроамофоска марки NPK 16-16-16 на суму ПДВ 440 680,5 грн., та № 46 від 15.08.2016 р. по взаємовідносинах з ПАТ «Промислово-ворибниче підприємство «Кривбасвибухпром» щодо реалізації товару - селітра аміачна марки «Б», на суму ПДВ 548 064 грн., всього на суму ПДВ 988 744,5 грн. (а.с. 15, 19).

У відповідності до вимог абзацу 11 пункту 201.10 статті 201 ПК України, останнім днем реєстрації вищезазначених податкових накладних в ЄРПН було 30.08.2016 року.

Відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України, який зазначено вище, платник податку міг зареєструвати податкові накладні у ЄРПН за умови наявності достатньої суми коштів на електронному рахунку платника в системі електронного адміністрування ПДВ, яка б відповідала загальній сумі податку за податковими накладними від 15.08.2016 року № 44 та № 46.

Пунктом 200-1.4 статті 200-1 ПК України визначено, що на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти, в тому числі, з власного поточного рахунку платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України.

Згідно з абзацом тринадцятим пункту 201.10 статті 201 ПК України, якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов'язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків регулює Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року №569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Порядок № 569).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 569, рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов'язань з податку;

спеціальний рахунок - рахунок, відкритий у банку та/або органі Казначейства сільськогосподарськими підприємствами - суб'єктами спеціального режиму оподаткування діяльності у сфері сільського та лісового господарства, а також рибальства, передбаченого статтею 209 Податкового кодексу України (далі - суб'єкт спеціального режиму оподаткування), для акумулювання сум податку, що нараховуються на вартість поставлених/наданих ними сільськогосподарських товарів/послуг.

Пунктом 12 Порядку № 569 визначено, що якщо сума, обчислена відповідно до пункту 9 цього Порядку, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній, яку платник податку повинен зареєструвати в Реєстрі, такий платник перераховує необхідну суму коштів з поточного рахунка на електронний рахунок (в тому числі на додаткові електронні рахунки).

На електронні рахунки (в тому числі додаткові електронні рахунки) не можуть перераховуватися кошти із спеціальних рахунків.

ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі. Платник податку має право отримувати у ДФС інформацію про стан свого електронного рахунка (в тому числі додаткових електронних рахунків), а також суму податку, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі (пункт 13 Порядку № 569).

Казначейство подає ДФС в розрізі платників податку інформацію про суми поповнення електронних рахунків (в тому числі додаткових електронних рахунків) та залишків на таких рахунках (пункт 14 Порядку № 569).

З наведених норм слідує, що для реєстрації податкової накладної в ЄРПН платник податків зобов'язаний перерахувати зі свого поточного рахунку на рахунок в системі електронного адміністрування ПДВ суму коштів, достатню для реєстрації таких податкових накладних.

Судом при розгляді спраи встановлено, що з урахуванням залишку коштів на електронному рахунку платника в системі електронного адміністрування ПДВ, що підтверджується витягом щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ № 3070055, станом на 30.08.2016 року у позивача на електронному рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ була недостатня сума коштів: а саме 72 479,1 грн.

Не зважаючи на це, з метою реєстрації податкових накладних від № 44 та № 46 від 15.08.2016 р. в ЄРПН, позивач надіслав їх 30.08.2016 року до Державної фіскальної служби засобами телекомунікаційного зв'язку, які були доставлені до центрального рівня Державної фіскальної служби 30.08.2016 р. в період часу з 19.14 по 19.30 год. Однак, цього ж дня позивач отримав від Державної фіскальної служби України квитанцію № 1 в електронній формі, згідно з якою, вищезазначені податкові накладні не прийнято у зв'язку з тим, що сума ПДВ в документі не може перевищувати суму ліміту на рахунку ПДВ продавця (а.с. 16, 17, 20, 21).

Фактично податкові накладні № 44 та № 46 від 15.08.2016 р. було зареєстровано 31.08.2016 року, про що свідчать відповідні квитанції фіскальної служби про прийняття документів (а.с. 18, 22).

Надаючи оцінку доводам позивача про неналежну роботу системи електронного адміністрування ПДВ Державної фіскальної служби України суд виходить з наступного.

Так, позивач, посилаючись на неналежну роботу системи, вказує на те, що в гр. 2 витягу з системи електронного адміністрування ПДВ № 3070055 щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, містяться дані про реєстраційний номер документу, відповідно до якого відбулися останні зміни станом на 30.08.2016 року, зазначено вантажно-митну декларцію № 110040001/2016/1064 від 26.06.2016 р. Натомість, позивач вважає, що в гр. 2 зазначеного витягу, оформленого станом на 30.08.2016 року, мали бути зазначені вантажно-митні декларції № 110040001/2016/001075, де сума ПДВ становила 814 467,14 грн., та № 110040001/2016/001073 на суму ПДВ 497 611, 26 грн., митне оформлення яких відбулось 26.08.2016 року та 29.08.2016 року, відповідно.

Разом з цим, з матеріалів справи вбачається, що сума податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, була збільшена в сиситемі електронного адміністрування ПДВ на підставі сплати податку під час ввезення товару на митну територію України за вантажно-митною декларацією № 110040001/2016/001075 тільки 31.08.2016 року, тобто, після закінчення строку реєстрації податкових накладних № 44 та № 46 від 15.08.2016 р. (а.с. 25).

При вирішенні спірних правовідносин суд виходить з того, що згідно Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року № 569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість», ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі. При цьому, платник податку має право отримувати у ДФС інформацію про стан свого електронного рахунку (в тому числі додаткових електронних рахунків).

Як вже зазначалось вище, станом на 30.08.2016 року у позивача на електронному рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ обліковувалась сума коштів у розмірі 72 479,1 грн., якої недостатньо для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) податкових накладних № 44 та № 46 від 15.08.2016 р. на загальну суму ПДВ 988 744,5 грн..

При цьому, позивачем 30.08.2016 року при здійсненні реєстрації податкових накладних були отримані квитанції та витяги з системи, які свідчили про недостатність суми коштів на його електронному рахунку для реєстрації вказаних податкових накладних. Проте, позивач не вчинив дії, передбачені пунктом 12 Порядку № 569 щодо поповнення свого електронного рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ, що й потягло неприйняття системою електронного адміністрування ПДВ зазначених декларацій для реєстрації.

За порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), частиною 120-1.1. статті 120-1 Податкового кодексу України передбачено накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

В даному випадку, зважаючи на те, що під час проведення перевірки податковим органом було виявлено несвоєчасну реєстрацію податкових накладних з податку на додану вартість, а саме, № 44 від 15.08.2016 р. на суму 440 680,5 грн., та № 46 від 15.08.2016 р. на суму 548 064 грн., а всього на суму 988 744,5 грн., до позивача згідно з частиною 120-1.1. статті 120-1 Податкового кодексу України правомірно було застосовано штраф у розмірі 98 874, 45 грн. (10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав вважати протиправною відмову позивачу в реєстрації податкових накладних № 44 та № 46 від 15.08.2016 р. в ЄРПН 30.08.2016 року, тобто в строки, визначені пунктом 201.10 статті 201 ПК України, а відтак, і про відсутність підстав для визнання протиправним податкового повідомлення-рішення від 27.10.2016 р. № 000426415 про застосування фінансових санкцій у розмірі 98 874, 45 грн.

Керуючись ч. 6 ст. 128, ст.ст. 160-162, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім Деметра-Плюс» - відмовити.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня проголошення постанови. Якщо судом у відповідності до частини 3 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України було проголошено вступну та резолютивну частину постанови, а також в разі прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя В.В. Чорна