Справа № 826/2694/17
Суддя: Губська Л.В.
Дата ухвалення: 2017-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1- й інстанції Суддя - доповідач: Губська Л.В.
У Х В А Л А

26 липня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

Суддів: Оксененка О.М.,

Федотова І.В.,

при секретарі: Нікітіній А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2017 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати незаконною бездіяльність Дарницького районного суду м.Києва, зобов»язати відповідача здійснити певні дії, відшкодувати на користь позивача моральну шкоду та постановити окрему ухвалу відносно суддів та працівників Дарницького районного суду м.Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва від 23 лютого 2017 року у відкритті провадження в адміністративній справі відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2017 року ухвалу Окружного адміністративного суду м.Києва від 23 лютого 2017 року залишено без змін.

21.07.2017 року ОСОБА_2 подав заяву про роз'яснення ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2017 року, в якій просив роз'яснити, до юрисдикції якого суду відноситься розгляд його позовної вимоги про відшкодування з державного бюджету моральної шкоди.

Належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду сторони до суду не прибули, при цьому, заявник просив справу розглядати у його відсутність.

Відповідно до ч.3 ст.170 КАС України, неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз»яснення рішення.

Відповідно до ч.1 ст.41 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи заяви про роз'яснення судового рішення, колегія суддів дійшла до наступного.

Так, відповідно до ч.1 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, а також державного виконавця, ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також, роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Вказана стаття КАС України передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи із системного тлумачення наведеної норми, роз'яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

За роз'ясненням рішення суду можуть звертатися особи, які брали участь у справі, або державний виконавець у випадку, коли рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

В заяві про роз'яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

Заявник вимагає роз'яснити, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд його позовної вимоги про відшкодування з державного бюджету моральної шкоди, оскільки суд першої інстанції, в порушення вимог частини шостої статті 109 КАСУ, відмовляючи у відкритті провадження, не роз»яснив позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Разом з тим, в ухвалі Окружного адміністративного суду м.Києва від 23 лютого 2017 року, яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду, яку просить роз'яснити позивач, зазначено, що відповідно до ч.2 ст.21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб'єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Водночас, як наголошувалось вище, закон не передбачає можливості роз'яснення мотивувальної частини рішення.

В свою чергу, ухвала Київського апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2017 року не потребує роз'яснення, оскільки вона не підлягає примусовому виконанню.

Керуючись ст.ст. 160, 170, 196, 206, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2017 року, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів.

Головуючий-суддя Л.В.Губська

Судді О.М.Оксененко

І.В.Федотов

Головуючий суддя Губська Л.В.

Судді: Оксененко О.М.

Федотов І.В.