Справа № 804/6465/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2017-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 січня 2017 р. Справа № 804/6465/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіТурлакової Н. В.
при секретаріПотіп О.М.
представника позивача представника відповідача Тулянцевої В.А. Портянко Г.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Дніпро-Контакт" про застосування заходів реагування, -
Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Дніпро-Контакт", в якому просить : - застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Дніпро-Контакт" шляхом заборони експлуатації ємності поз. №2.
В обґрунтування заявлених вимог, позивач зазначив, що у період з 01.09 по 19.09.2016 року відповідно до наказу головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 31.08.2016 року №288-ПЛ призначено комісію для проведення планової комплексної перевірка стану дотримання законодавства з питань промислової безпеки, охорони праці та законодавства про працю, загальнообов'язкове соціальне страхування Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Дніпро-Контакт". За результатами перевірки були виявлені порушення нормативно - правових актів з охорони праці, які створюють загрозу життю та здоров'ю працюючих. Суб'єктом господарювання не проведений позачерговий технічний огляд ємності поз.№2 у разі досягнення граничного строку експлуатації, що є порушенням, п.п.9,22 Постанови Кабінету Міністрів України від 26.05.2004р. № 687.
Представник позивача в судовому засіданні адміністративний позов підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на доводи викладені в ньому.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на доводи викладені в запереченнях.
Заслухавши сторін, дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Наказом головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 31.08.2016 року №288-ПЛ призначено комісію для проведення планової комплексної перевірка стану дотримання законодавства з питань промислової безпеки, охорони праці та законодавства про працю, зайнятість населення та загальнообов'язкове соціальне страхування Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Дніпро-Контакт".
Направленням на проведення перевірки №30/2.4-Н від 31.08.2016р. вказана комісія направлена на проведення перевірки на підприємство відповідача.
На підставі проведеної перевірки складено Акт перевірки суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта) від 19.09.2016р. №14/2.4.
В акті перевірки позивачем, серед іншого, встановлено такі порушення: ст. ст. 13, 21 Закону України «Про охорону праці» не проведений позачерговий технічний огляд ємності №2 у разі досягнення граничного строку експлуатації, що є порушенням п.п.9,22 Постанови Кабінету Міністрів України від 26.05.2004р. № 687.
В розділі 8 Паспорту ємності, працюючої без тиску, копія якого міститься в матеріалах справи, зазначено, що експлуатація вказаної ємності на протязі 4 років можлива у разі дотримання умов експлуатації, в т.ч. позитивних результатів технічного огляду після технічної діагностики.
У журналі записів результатів огляду технічного стану зазначено, що був проведений позачерговий огляд ємності. Дефектів, які можуть перешкоджати експлуатації під час зовнішнього та внутрішнього огляду не виявлено. На підставі позитивних результатів діагностики можлива подальша експлуатація ємності за умови виконання діючих правил. Строк експлуатації ємності №2 продовжено до 27.07.2020р.
За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.
Крім того, статтею 4 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 року №2694 визначено, що державна політика в галузі охорони праці базується, у тому числі на принципах пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96, Держпраці є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Згідно пункту 7 даного Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. Держпраці може покладати виконання завдань на утворені територіальні органи за міжрегіональним принципом. Управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду контролю у сфері господарської діяльності».
Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Частиною 4 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Відповідно до ч.1 ст.38 Закону України «Про охорону праці» державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ядерної та радіаційної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.
Згідно ч.1 ст.39 Закону України «Про охорону праці» посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право, серед іншого: забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.
Відповідно до ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Суд зазначає, що зі змісту даної норми слідує, що право на звернення до суду виникає у органу державного нагляду на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, та за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.
При цьому, виходячи з системного аналізу положень Закону України «Про охорону праці» та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», застосування судом заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) обумовлено встановленням порушення вимог законодавства у сфері охорони праці, що створює загрозу життю та здоров'ю людей.
Постановою Кабінету міністрів України №687 від 26.05.2004р. затверджено Порядок проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - Порядок), який поширюється на всіх суб'єктів господарювання, які проводять огляд, випробування та/або експертне обстеження (технічне діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, перелік яких визначено Кабінетом Міністрів України, а також на підприємства, установи, організації незалежно від форми власності, виду діяльності і господарювання та фізичних осіб, що використовують найману працю, які мають намір розпочати або здійснюють експлуатацію такого устаткування.
П.2 Порядку передбачено, що граничний строк експлуатації устаткування - встановлені експлуатаційними документами строк експлуатації або величина ресурсу, після закінчення (вичерпання) яких експлуатація устаткування припиняється; технічний огляд - комплекс робіт з контролю технічного стану, що здійснюється переважно з використанням органолептичних методів і засобів вимірювальної техніки, номенклатуру яких встановлено організаційно-методичними документами, та випробування устаткування (повний технічний огляд) або тільки з огляду(частковий технічний огляд), що проводяться у строк, у випадках та в обсязі, визначених нормативно-правовими актами з охорони праці, організаційно-методичними та експлуатаційними документами.
Технічний огляд та/або експертне обстеження устаткування проводять атестовані в установленому Держнаглядохоронпраці порядку фахівці спеціалізованої, експертної та уповноваженої організації, які безпосередньо не беруть участі у проектуванні, виготовленні, постачанні, придбанні, володінні, користуванні, монтажі, налагоджуванні, технічному обслуговуванні, ремонті, модернізації, реконструкції чи заміні цього або аналогічного устаткування (п. 5 Порядку).
Технічний огляд проводиться з метою визначення якості виготовлення, монтажу, ремонту, реконструкції і модернізації, умов та строку подальшої безпечної експлуатації устаткування, оцінки технічного стану складових частин, деталей або їх елементів, перевірки їх на відповідність технічним вимогам тощо. Проводиться первинний, періодичний (черговий) і позачерговий технічний огляд. Первинному технічному огляду підлягає устаткування перед введенням в експлуатацію. Періодичний (черговий) і позачерговий технічний огляд проводиться у строки, що встановлені нормативно-правовими актами з охорони праці та експлуатаційними документами виробника. Позачерговий технічний огляд устаткування проводиться у разі: введення його в експлуатацію після ремонту, реконструкції або модернізації; перерви в експлуатації більш як на 12 місяців; демонтажу та встановлення на новому місці; закінчення граничного строку експлуатації (із застосуванням видів робіт, що не використовувалися під час експертного обстеження); експлуатаційної чи деградаційної відмови, виявлення зносу (механічного або корозійного), залишкової деформації, тріщин, інших пошкоджень складових частин, деталей або їх елементів; аварії або пошкодження, спричиненого надзвичайною ситуацією природного чи техногенного характеру. В інших випадках позачерговий технічний огляд устаткування проводиться відповідно до вимог нормативно-правових актів з охорони праці або за ініціативою роботодавця. У разі закінчення граничного строку експлуатації, аварії або отримання пошкодження, спричиненого надзвичайною ситуацією природного чи техногенного характеру, виявлення зносу (механічного або корозійного), залишкової деформації, тріщин, інших пошкоджень складових частин, деталей або їх елементів, що перевищують допустимі значення, позачерговий технічний огляд устаткування проводиться за наявності позитивного висновку експертного обстеження.
Під час розгляду даної адміністративної справи необхідно встановити, чи є виявлені позивачем порушення такими, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, та відповідно чи наявні підстави для застосування судом заходів реагування у сфері державного нагляду.
Щодо позовних вимог про заборону експлуатації ємності поз. №2, суд зазначає наступне.
Відповідач замовив проведення експертного обстеження ємності.
У журналі записів результатів огляду технічного стану ємності зазначено, що дефектів, які можуть перешкоджати експлуатації під час зовнішнього та внутрішнього огляду не виявлено. На підставі позитивних результатів діагностики можлива подальша експлуатація ємності за умови виконання діючих правил.
Відповідачем направлено на адресу лист вих.№50 від 15.12.2016р., разом з копією паспорту, в якому зазначено, що експлуатація вказаної ємності на протязі 4 років можлива у разі дотримання умов експлуатації, в т.ч. позитивних результатів технічного огляду після технічної діагностики. Строк експлуатації ємності №2 продовжено до 27.07.2020р.
В матеріалах адміністративної справи міститься висновок експертизи з додатками, яким підтверджується відповідність ємності поз. №2 вимогам встановлених для такого обладнання, який надавався під час проведення перевірки, проте не був врахований позивачем.
На момент проведення перевірки відповідачем проведений позачерговий технічний огляд ємності №2, що підтверджується наявними доказами. Технічна описка відносно типу проведеного обстеження - позачергове, відповідно внесеному виправленню не впливає на безпеку життя працюючих при експлуатації даного об'єкта.
Вказане свідчить про відсутність порушень законодавства про працю станом на момент проведення перевірки та безпідставність застосування заходів реагування.
Згідно зі ст.11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до ч.1 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Таким чином позивачем не надані докази, які б підтверджували наявність порушень вимог законодавства про працю з боку відповідача.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що на момент розгляду справи підстави для заборони експлуатації устаткування підприємства відповідача відсутні, у зв'язку з чим в задоволенні позовних вимог Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Дніпро-Контакт" про застосування заходів реагування необхідно відмовити.
Керуючись ст.ст.158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Дніпро-Контакт" про застосування заходів реагування, - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку, визначеному ст.254 КАС України.

Відповідно до ст.186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Н.В. Турлакова