Справа № 756/9665/16-а
Суддя: Тітов М. Ю.
Дата ухвалення: 2017-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

19.07.2017 Справа № 756/9665/16-а
№2-а/756/25/17
ПОСТАНОВА

Іменем України

19 липня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді - Тітова М.Ю.

за участю секретаря - Лісовенка О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурної будівельної інспекції у м. Києві про скасування постанови щодо накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ

Позивач звернувся до суду з позовом до Департаменту Державної архітектурної будівельної інспекції у м. Києві про скасування постанови щодо накладення адміністративного стягнення. Свої вимоги обгрунтовує наступним, а саме постановою головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 19 липня 2016 року № 81 визнано його головного архітектора проекту ТОВ «ГІД» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльності» та накладено штраф у розмірі 15300 грн. Оскаржувана постанова є незаконною та підлягає скасуванню з огляду на наступне. Підставою винесення оскаржуваної постанови та притягнення його до відповідальності стали хибні висновки представників відповідача, відображені у Акті від 22 червня 2016 року, складеному за результатами проведеної позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо порушення ТОВ «ГІД» під час розробки проекту «Реконструкція двокімнатної квартири з влаштуванням вхідної групи та переведенням з житлового фонду в нежитловий з цільовим призначенням під офісно-торговельне приміщення» на АДРЕСА_1 вимог п.8.3 ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди. Підприємства торгівлі.», а саме із торговельної зали повинно бути передбачено не менше двох розосереджених евакуаційних виходів. Він вважає, що висновки ДАБІ, які покладені в основу оскаржуваної постанови, про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил не відповідають нормам чинного законодавства та грунтуються на припущеннях, неправильному їх розумінні та тлумаченні, а висновки ДАБІ щодо відсутності врахування суб'єктом містобудівної діяльності норм ДБН - такими, що не відповідають дійсності. ТОВ «ГІД» (ГАП ОСОБА_1) при здійсненні розробки проекту Реконструкція двокімнатної квартири з влаштуванням вхідної групи та переведенням з житлового фонду в нежитловий з цільовим призначенням під офісно-торговельне приміщення» на АДРЕСА_1 дотримані всі вимоги чинного законодавства. ТОВ «ГІД» розроблено проект реконструкції двокімнатної квартири загального площею 45 кв.м, яка у відповідності до завдання на проектування після реконструкції стане офісом інтернет магазину з торгівлею під замовлення товару на два робочих місця з виділеною зоною роботи з відвідувачами 6,6 м2 (від входу до стійки). Показ, вибір та замовлення вибраного товару в інтернет магазині відбувається у віртуальному просторі - на сайті інтернет магазину. Тут не потрібні стелажі з товарами, торгове обладнання, проходи і касові вузли, тут немає торгової зали, визначання якої наведено вище (розділ 3 «Терміни і визначення понять» ДБН В.2.2-23:2009). Клієнт інтернет магазину одержує вибраний товар, не виходячи з власної оселі, або забирає його самостійно. У реконструйованому приміщенні немає розвантажувальних, розпаковувальних, складських приміщень, це офіс зі столом замовлень. Наявність евакуаційних виходів покликана забезпечити дотримання вимог пожежної безпеки. Рішення проекту в повній мірі забезпечують головну вимогу пожежних норм - безпеку кожної людини, що знаходиться в приміщенні: Загальна площа офісно-торговельного приміщення, проект реконструкції якого здійснено, складає 45м2, відстань до виходу з найвіддаленішої точки підлоги приміщення складає 12,0м (в зоні відвідувачів - 2,7м). Приміщення знаходиться на першому поверсі і має вхідну групу, обладнану підйомною платформою для доступу до приміщення людей з обмеженими можливостями руху. Окрім дверей приміщення має чотири вікна, що відкриваються. З огляду на викладене, вбачається, що при розробці вищевказаного проекту реконструкції позивачем було дотримано всі вимоги протипожежної безпеки, які визначені ДБН В.1.1.7 у п. 5.13, ДБН В.2.2.-15 у п. 2.62, ДБН В.2.2-9 у п.4.15. Такая позиція позивача підтверджується: 1. Експертною оцінкою архітектурно-будівельних рішень робочого проекту Реконструкція двокімнатної квартири з влаштуванням вхідної групи та переведенням з житлового фонду в нежитловий з цільовим призначенням під офісно-торговельне приміщення» на АДРЕСА_1», здійсненою .4 липня 2016 року ТОВ «Українська будівельно-технічна експертиза», яка є експертною організацією, що включена до переліку експертних організацій, які відповідають критеріям, установленим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 23.05.2011 року №53. Експертами в оцінці зазначено, що вказаний проект відповідає вимогам чинних нормативно-правових актів з питань пожежної безпеки; 2. Роз'ясненнями, наданими Державною службою України з надзвичайних ситуацій 8 липня 2016 року на звернення ТОВ «ГІД», у яких зазначено, що оскільки приміщення після реконструкції стане інтернет-магазином для торгівлі непродовольчими товарами, що працює під замовлення на два робочих місця з виділеною зоною для роботи з відвідувачами, ДСНС України вважає за можливе не облаштовувати додатково другий евакуаційний вихід; 3. Листом Національної спілки архітекторів України за №194 від 25 липня 2016 року, підписаним Президентом спілки, на запит щодо використання Державних будівельних норм у проекті вбудованого інтернет магазину за адресою АДРЕСА_1, в якому членами комісії з професійної практики спільно з представниками секції архітектурно-будівельної атестаційної комісії, посилаючись на ц. 2.62 ДБН В.2.2.-15 «Житлові будинки. Основні положення»; п. 5.13 ДБН В.1.1-7 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»; п.4.15 ДБН В.2.2-9 «Громадські будинки та споруди. Основні положення», зроблено висновок, що ... для даного об'єкту є чинними вимоги ДБН В.2.2.-15 та ДБН В.1.1-7, які повністю виконані в проекті. Направляючи ТОВ «ГІД» листа від 22 червня 2016 року та викликаючи представника товариства на розгляд адміністративного матеріалу відносно товариства, ДАБІ у своєму листі вже вказувало, що з метою застосування штрафних санкцій мені необхідно прибути до департаменту з паспортом' і довідкою про присвоєння ідентифікаційного коду. Тобто ще до складання адміністративного протоколу про порушення і ще до розгляду адміністративної справи,1 відповідач вже готовий був накладати на мене штраф. Така поведінка посадових осіб відповідача свідчить про повну відсутність при здійсненні ними своїх повноважень об'єктивності та законності. Незрозуміло на підставі яких доказів було встановлено, як вчинення ним правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 96 КУпАП так і його вина у будь-якій формі у вчиненні даного правопорушення, оскільки він заперечував сам факт вчинення такого правопорушення, а саме розробку проекту з порушенням Державних будівельно- архітектурних норм, про що навів обґрунтовані заперечення відповідачу, що відповідно виключає наявність вини у будь-який формі, оскільки наявність вини, відповідно до ст. 10 КУпАП передбачає вчинення діяння при усвідомленні його протиправності, з передбаченням його шкідливих наслідків і бажанням їх настання. Відповідачем взагалі не враховано, що він є атестованим архітектором з більше ніж 30-річним стажем роботи за фахом, є лауреатом Державної премії в галузі архітектури за 2006 згідно Указу Президента України.

Просив суд визнати незаконною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 19 липня 2016 року №81 щодо накладення на нього штрафу.

У судове засідання позивач не з'явився, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представником відповідача направлено до суду заперечення, в який він просив й задоволенні позову відмовити.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановою головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Подкіним Б.Л. по справі про адміністративне правопорушення від 19.07.2016 року встановлено, що ТОВ «ГіД» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_1 розробило та передало замовнику будівництва - ОСОБА_4 проект «Реконструкція двокімнатної квартири з влаштування вхідної групи та переведенням з житлового фонду в нежитловий з цільовим призначенням під офісно-торгівельне приміщення по АДРЕСА_1» без врахування вимог п. 8.3 ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди. Підприємства торгівлі», а саме із торгівельної зали повинно бути передбачено не менше двох розосереджених евакуаційних виходів, чим порушив вимоги абз. 2 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, а тому ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 15300 грн.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 6 ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється «Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 ( далі - Порядок) (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).

Як вбачається з положень п. 1, 2, 3, 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва. Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України. Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції.

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 41) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури;;7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування. Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Згідно з п. 8.3 ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди. Підприємства торгівлі» із торговельної зали повинно бути передбачено не менше двох розосереджених евакуаційних виходів безпосередньо назовні або в сходові клітки типу СК 1, які мають двері з пристроями самозачинення та ущільнення в притулах. Допускається передбачати евакуаційні виходи на сходи типу С 2 за умови виконання вимог 8.9 цих Норм. Відстані від найбільш віддаленої точки торговельної зали до найближчого евакуаційного виходу назовні або у сходову клітку слід визначати згідно з таблицею 3, виходячи із об'єму зали та ступеня вогнестійкості будинку.

Відповідальність за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП настає за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта.

Відповідно до п. 1.1 Розділу 1 «Сфера застосування» ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди. Підприємства торгівлі» ці Норми поширюються на проектування нових, реконструкцію і розширення існуючих будинків та окремих приміщень підприємств роздрібної торгівлі (магазинів, ринків), за винятком будинків оптової (гуртової) торгівлі, магазинів із продажу автомобілів (автосалонів) і запчастин до них, магазинів зброї, магазинів-складів будівельних матеріалів, магазинів виробничих фірм, а також магазинів тимчасового функціонування.

Згідно з абз. 11 розділу 3 «Терміни і визначення понять» ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди. Підприємства торгівлі» Магазин (крамниця) - торговельний об'єкт у роздрібній торгівлі, призначений для організації продажу товарів кінцевим споживачам і надання їм торговельних послуг.

Абзацом 22 розділу 3 «Терміни і визначення понять» ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди. Підприємства торгівлі» визначено, що торговельна зала магазину (крамниці) - торговельне приміщення магазину (крамниці) для показу, вибирання товарів та обслуговування покупців (крім приміщень для приймання скляної тари), яке охоплює площу для розміщення торговельно-технологічного обладнання, вузлів розрахунку, робочих місць продавців та площу для покупців, а також площу проходів, у тому числі основних евакуаційних проходів.

Відповідно до абз. 2 п. 4.1 розділу 4 «Загальні положення» ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди. Підприємства торгівлі» класифікація основних типів підприємств роздрібної торгівлі (магазинів) наведена в додатку А.

Як вбачається з Додатку А до ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди. Підприємства торгівлі» приміщення (інтернет-магазин), щодо якого в акті перевірки робиться висновок про наявність порушень не підпадає та не може підпадати під жодний тип приміщень роздрібної торгівлі, оскільки це б суперечило завданню на проектування, а відтак не підпадає до сфери застосування ДБН В.2.2-23:2009. Наявність евакуаційних виходів покликана забезпечити дотримання вимог пожежної безпеки. Рішення проекту в повній мірі забезпечують головну вимогу пожежних норм - безпеку кожної людини, що знаходиться в приміщенні.

Основні норми у сфері пожежної безпеки об'єктів будівництва регламентуються ДБН В.1.1.7. «Пожежна безпека об'єктів будівництва».

Згідно з п. 5.13 ДБН В.1.1-7 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» допускається передбачати один евакуаційний вихід із приміщення з одночасним перебуванням не більш як 50 людей, якщо відстань від найвіддаленішої точки підлоги до зазначеного виходу не перевищує 25 м.

Так, під керівництвом позивача розроблено проект реконструкції двокімнатної квартири, загальною площею 45 кв.м., яка після реконструкції стане офісом інтернет - магазину на 2 робочих місця з виділеною зоною роботи з відвідувачами 6,6 кв.м. (від входу до стійки).

Таким чином, позивачем при розробці вищевказаного проекту реконструкції було дотримано всі вимоги протипожежної безпеки, які визначені ДБН В.1.1.7.

Крім того, з копії листа Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 08.07.2016р. №26-9796/261 «Про надання роз'яснень» вбачається, що ТОВ «ГіД» було надано роз'яснення, що враховуючи те, що згідно із завданням на проектування офісно-торговельне приміщення за адресою: АДРЕСА_1, після реконструкції стане інтернет-магазином торгівлі непродовольчими товарами, що працює під замовлення товару на два робочих місця з виділеною зоною роботи з відвідувачами, ДСНС України вважає за можливе не облаштовувати додатково другий евакуаційний вихід. У разі здійснення роздрібної торгівлі у вищевказаному офісно-торговельному приміщенні відповідно до вимог п. 8.3 ДБН В.2.2-23:2009 із цього приміщення повинно бути передбачено не менше двох розосереджених евакуаційних виходів безпосередньо назовні або в сходові клітки типу СК 1.

Таким чином, у зв'язку з тим, що проектом «Реконструкція двокімнатної квартири з влаштуванням вхідної групи та переведенням з житлового фонду в нежитловий з цільовим призначенням під офісно-торгівельне приміщення» на АДРЕСА_1 передбачено, що після реконструкції вказана квартира стане офісом інтернет - магазину на 2 робочих місця з виділеною зоною роботи з відвідувачами 6,6 кв.м. (від входу до стійки), оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а справа закриттю.

З викладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 14-1, 96-1, 254-256, 258, 268, 280, 283, 293 КУпАП та ст.ст. 1-12, 70, 71, 86, 128, 158-163 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов - задовольнити.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Подкіна Б.Л. №81 від 19.07.2016 року по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП скасувати, а справу закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного адміністративного суду через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання в десятиденний строк з дня проголошення цієї постанови апеляційної скарги.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: М.Ю. Тітов