Справа № 826/3442/17
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2017-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

25 липня 2017 року № 826/3442/17

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі колегії суддів: головуючого судді Качура І.А., суддів Федорчука А.Б., Келеберди В.І. розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Термолайф", Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод", Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, Публічне акціонерне товариство "Сбербанк", Товариство з обмеженою відповідальністю "Теремок" та Приватне акціонерне товариство "Слобожанський коксовий завод" про визнання протиправним та скасування наказу, визнання противними та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Приватне акціонерне товариство "Термолайф" (далі також - ПрАТ "Термолайф", позивач-1), Приватне акціонерне товариство "Харківський коксовий завод" (далі також - ПрАТ "Харківський коксовий завод", позивач-2) з позовом до Міністерства юстиції України (далі також - відповідач), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 (далі також - третя особа-1, приватний нотаріус ОСОБА_3), приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 (далі також - третя особа-2, приватний нотаріус ОСОБА_2), Публічне акціонерне товариство "Сбербанк" (далі також - третя особа-3, ПАТ "Сбербанк"), в якому позивач просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 24.02.2017 року № 670/5 "Про скасування рішень державних реєстраторів";

- визнати протиправними дії відповідача щодо:

1.1. Вилучення на підставі наказу відповідача від 24.02.2017 року № 670/5 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційних дій проведених 28 квітня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, а саме: № 0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Слобожанський коксовий завод" (код за ) та

№ 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Термоплита" (код за ).

2.2. Вилучення на підставі наказу відповідача від 24.02.2017 року № 670/5 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: від 31 січня 2017 року №№33634150, 33633192, від 13 лютого 2017 року №№33839399, 33838076, 33839455, 33838454, 33839485, 33838660, 33839505, 33838828, 33839525, від 14 лютого 2017 року №33858680, від 15 лютого 2017 року №№33875233,33866905, від 16 лютого 2017 року №33896813, а також записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, внесені на підставі цих рішень.

2.3. Вилучення на підставі наказу відповідача від 24.02.2017 року № 670/5 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записів про видалення записів про державну реєстрацію обтяжень №№18772767; 18773084; 18773106; 18773133; 18773154; 18773166; 18773189; 18773210; 18773225; 18773241; 18773278 та запису про видалення запису про державну реєстрацію іпотеки №18768729;

- зобов'язати відповідача вчинити дії щодо:

3.1. Поновлення записів Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведених 28 квітня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, а саме: № 0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Слобожанський коксовий завод" (код за ) та № 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу

(в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Термоплита" (код за ).

3.2. Поновлення записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: від 31 січня 2017 року №№33634150, 33633192,

від 13 лютого 2017 року №№33839399, 33838076, 33839455, 33838454, 33839485, 33838660, 33839505, 33838828, 33839525, від 14 лютого 2017 року №33858680, від 15 лютого 2017 року №№33875233,33866905, від 16 лютого 2017 року №33896813, а також записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, внесені на підставі цих рішень.

3.3. Поновлення записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записів про видалення записів про державну реєстрацію обтяжень №№18772767; 18773084; 18773106; 18773133; 18773154; 18773166; 18773189; 18773210; 18773225; 18773241; 18773278 та запис про видалення запису про державну реєстрацію іпотеки №18768729.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 квітня 2017 року в даній справі було відкрито провадження та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

В той же час, до судді Окружного адміністративного суду м. Києва Кузьменка В.А. надійшов адміністративний позов Приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України, треті особи: ТОВ "Термолайф", ТОВ "Теремок", ПрАТ "Харківський коксовий завод", ПрАТ "Слобожанський коксовий завод", ПАТ "СБЕРБАНК" про визнання протиправним та скасування наказу в частині, зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.04.2017 р. відкрито провадження у справі №826/4516/17 та призначено попереднє судове засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.05.2017 р. закінчено в даній адміністративній справі підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Водночас, ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.05.2017 р. було задоволено клопотання представника Міністерства юстиції України та передано адміністративну справу №826/4516/17 за позовом Приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу в частині, зобов'язання вчинити дії судді Окружного адміністративного суду м. Києва Качуру І.А. для вирішення питання про об'єднання з адміністративною справою №826/3442/17.

Так, в судовому засіданні 18.05.2017 р. заслухавши думку учасників процесу, протокольною ухвалою судом було об'єднано до спільного розгляду і вирішення адміністративні справи №826/3442/17 та №826/4516/17, присвоєно об'єднаним справам єдиний номер - №826/3442/17

В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначають про протиправність оскаржуваного рішення та дій, які були вчинені відповідачем на підставі його прийняття, з огляду на наявність законодавчо визначених підстав для відмови в задоволенні скарги, за наслідком розгляду якої прийнятий оскаржуваний наказ, які, на думку позивачів, відповідачем були протиправно проігноровані.

Під час розгляду справи в судовому засіданні представник позивачів підтримав заявлені в позовній заяві вимоги та просив суд задовольнити їх в повному обсязі.

Представник позивача Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 позов підтримав у повному обсязі та просив задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, в наданих суду запереченнях представники відповідачів вказали, що оскаржуване рішення прийняте, а дії вчинені, відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені в таких запереченнях проти адміністративного позову.

Представник ПАТ "Сбербанк" у судовому засіданні проти задоволення позову заперечив, у своїх запереченнях проти позову зазначив, що вважає позовну заяву ПрАТ "Термолайф" та ПрАТ "Харківський коксовий завод" необґрунтованою та безпідставною, а заявлені позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Третя особа 1 заявлені позови підтримав, зазначивши у своїх письмових поясненнях, що оскаржуваний наказ було прийнято відповідачем з порушенням чинного законодавства та без законних на те підстав, а тому вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Представники третіх осіб-2 та третіх осіб-3 у судове засідання не з'явились, письмових пояснень не надали.

З огляду на вищевикладене та з урахуванням вимог частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про доцільність розгляду справи у письмовому провадженні на підставі наявних матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

07 лютого 2017 року третя особа-3 звернулась до Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації зі скаргою на рішення, дії та бездіяльність державного реєстратора під час реєстрації та оформлення права власності за іншими особами на об'єкт нерухомості.

За результатами розгляду поданої третьою особою-3 скарги від 07 лютого 2017 року за №1325 було прийнято оскаржуваний наказ Міністерства юстиції України від 24.02.2017 року № 670/5 "Про скасування рішень державних реєстраторів", яким скаргу третьої особи-3 задоволено частково та скасовано реєстраційні дії у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі також - Єдиний державний реєстр), проведені 28 квітня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, а саме: № 0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Слобожанський коксовий завод" (код за ) та

№ 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Термоплита" (код за ); тимчасово блоковано доступ приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань строком на 1 (один) рік; скасовано прийняті приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, ОСОБА_2 рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: від 31 січня 2017 року №№33634150, 33633192, від 13 лютого 2017 року №№33839399, 33838076, 33839455, 33838454, 33839485, 33838660, 33839505, 33838828, 33839525, від 14 лютого 2017 року №33858680, від 15 лютого 2017 року №№33875233,33866905, від 16 лютого 2017 року №33896813, а також записи Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, внесені на підставі цих рішень; вилучено записи про видалення записів про державну реєстрацію обтяжень №№18773278; 18773241; 18773225; 18773210; 18773189; 18772767; 18773166; 18773154; 18773133; 18773106; 18773084 та запис про видалення запису про державну реєстрацію іпотеки №18768729; тимчасово блоковано доступ приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 6 (шість) місяців.

Позивачі не погоджуючись з наказом відповідача від 24.02.2017 року № 670/5 та вважаючи його таким, що підлягає скасуванню звернулись з відповідним позовом до суду.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Частинами першою та другою статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" встановлено, що рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб'єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду. Міністерство юстиції України розглядає скарги: на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі рішення суду, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір); на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України.

Згідно з частиною третьою зазначеної статті рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб'єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів протягом 60 календарних днів з дня прийняття рішення, що оскаржується, або з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення її прав відповідною дією чи бездіяльністю. У разі якщо розгляд та вирішення скарги потребують перевірки діяльності державного реєстратора, суб'єкта державної реєстрації прав, а також залучення скаржника чи інших осіб, Міністерство юстиції України та його територіальні органи можуть подовжити строки розгляду та вирішення скарги, повідомивши про це скаржника. При цьому загальний строк розгляду та вирішення скарги не може перевищувати 45 календарних днів.

Відповідно до частини четвертої статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" днем подання скарги вважається день її фактичного отримання Міністерством юстиції України або його територіальним органом, а в разі надсилання скарги поштою - дата отримання відділенням поштового зв'язку від скаржника поштового відправлення зі скаргою, яка зазначена відділенням поштового зв'язку в повідомленні про вручення поштового відправлення або на конверті. У разі якщо останній день строку для подання скарг, зазначеного у частині третій цієї статті, припадає на вихідний або святковий день, останнім днем строку вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем.

Пунктом 5 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015 встановлено, що перед розглядом скарги по суті комісія вивчає скаргу для встановлення: чи віднесено розгляд скарги відповідно до Законів до повноважень суб'єкта розгляду скарги (належний суб'єкт розгляду скарги); чи дотримано вимоги Законів щодо строків подання скарги та вимог щодо її оформлення; чи наявні (відсутні) інші скарги у суб'єкта розгляду скарги.

Згідно з пунктом 7 зазначеного Порядку у разі коли встановлено порушення вимог Законів щодо строків подання скарги та вимог щодо її оформлення, суб'єкт розгляду скарги на підставі висновку комісії приймає мотивоване рішення про відмову у розгляді скарги без розгляду її по суті у формі наказу.

Відповідно до пунктів 9, 10 та 11 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015 під час розгляду скарги по суті обов'язково запрошується скаржник та/або його представник (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб'єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів. Неприбуття таких осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб'єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду. Суб'єкт розгляду скарги своєчасно повідомляє скаржнику (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб'єкту оскарження та іншим заінтересованим особам, зазначеним у скарзі або встановленим відповідно до відомостей реєстрів, про час і місце розгляду скарги в один з таких способів: рекомендованою телеграмою; телефонограмою; факсимільним повідомленням; засобами електронної пошти. Копії скарги та доданих до неї документів надаються суб'єкту оскарження та заінтересованим особам, зазначеним у скарзі або встановленим відповідно до відомостей реєстрів, не пізніше дня, що передує дню розгляду скарги по суті. Суб'єкт оскарження має право подавати письмові пояснення по суті скарги, які обов'язково приймаються комісією до розгляду.

Частиною шостою статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" встановлено, що за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи приймають мотивоване рішення про: відмову у задоволенні скарги; задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення про: а) скасування реєстраційної дії, скасування рішення територіального органу Міністерства юстиції України, прийнятого за результатом розгляду скарги, - у разі оскарження реєстраційної дії, рішення територіального органу Міністерства юстиції; б) проведення державної реєстрації - у разі оскарження відмови у державній реєстрації; в) виправлення технічної помилки, допущеної державним реєстратором; г) тимчасове блокування доступу державного реєстратора до Єдиного державного реєстру; ґ) анулювання доступу державного реєстратора до Єдиного державного реєстру; д) скасування акредитації суб'єкта державної реєстрації; е) притягнення до дисциплінарної відповідальності посадової особи територіального органу Міністерства юстиції України. Рішення, передбачені підпунктами "а", "ґ", "д" і "е" пункту 2 цієї частини, приймаються виключно Міністерством юстиції України.

Згідно з частиною сьомою зазначеної статті рішення, передбачені підпунктами "а" - "в" пункту 2 частини шостої цієї статті, виконуються не пізніше наступного робочого дня після прийняття такого рішення шляхом внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру. Для виконання таких рішень повторне подання документів для проведення державної реєстрації прав та сплата адміністративного збору не вимагаються. Технічний адміністратор Єдиного державного реєстру у день надходження рішень, передбачених підпунктами "г" та "ґ" пункту 2 частини шостої цієї статті, забезпечує їх негайне виконання. Порядок тимчасового блокування та анулювання доступу до Єдиного державного реєстру визначається Міністерством юстиції України.

Частиною восьмою статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" встановлено, що Міністерство юстиції України та його територіальні органи відмовляють у задоволенні скарги, якщо: скарга оформлена без дотримання вимог, визначених частиною п'ятою цієї статті; на момент прийняття рішення про задоволення скарги шляхом скасування реєстраційної дії щодо державної реєстрації новоствореної юридичної особи, іншої організації, державної реєстрації фізичної особи підприємцем, припинення юридичної особи, іншої організації, припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця або шляхом проведення реєстраційної дії в Єдиному державному реєстрі проведено наступну реєстраційну дію щодо відповідної особи; у разі наявності інформації про судове рішення або ухвалу про відмову позивача від позову з такого самого предмета спору, про визнання позову відповідачем або затвердження мирової угоди сторін; у разі наявності інформації про судове провадження у зв'язку із спором між тими самими сторонами, з такого самого предмета і тієї самої підстави; є рішення цього органу з того самого питання; в органі розглядається скарга з цього питання від того самого скаржника; скарга подана особою, яка не має на це повноважень; закінчився встановлений законом строк подачі скарги; розгляд питань, порушених у скарзі, не належить до компетенції органу; державним реєстратором, територіальним органом Міністерства юстиції України прийнято таке рішення відповідно до законодавства.

Таким чином, рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб'єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України протягом 60 календарних днів з дня прийняття рішення, що оскаржується, або з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення її прав відповідною дією чи бездіяльністю та перед розглядом скарги по суті комісія має вивчити скаргу та встановити, зокрема, факт того, чи дотримано вимоги Законів щодо строків подання скарги та у випадку встановлення факту того, що встановлений законом строк подачі скарги закінчився Міністерство юстиції України відмовляє у задоволенні скарги. При цьому під час розгляду скарги по суті обов'язково запрошуються заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів, які повідомляються про час і місце розгляду скарги в один з таких способів: рекомендованою телеграмою; телефонограмою; факсимільним повідомленням; засобами електронної пошти та яким має бути надано не пізніше дня, що передує дню розгляду скарги по суті копія скарги та доданих до неї документів.

Як вбачається з матеріалів справи наказом відповідача від 24.02.2017 року № 670/5 було скасовано реєстраційні дії у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, проведені 28 квітня 2016 року приватним нотаріусом ОСОБА_3, а саме: № 0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" та

№ 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно ПрАТ "Термоплита".

Водночас, ухвалою господарського суду Харківської області від 13 листопада 2015 року, було відкрито провадження у справі №922/6007/15 за позовом ПАТ "Сбербанк" до ПрАТ "Харківський коксовий завод" про визнання недійсним та скасування рішення від 04 серпня 2015 року загальних зборів акціонерів ПрАТ "Харківський коксовий завод" про виділ з товариства ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" і ПрАТ "Коксолит", а також рішення від 12 жовтня 2015 року загальних зборів акціонерів ПрАТ "Харківський коксовий завод" про затвердження плану виділу ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" і ПрАТ "Коксолит" з приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" та затвердження розподільчого балансу.

Таким чином, ПАТ "Сбербанк" починаючи з 13 листопада 2015 року оскаржувало в господарських судах рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ "Харківський коксовий завод" про виділ ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" та ПрАТ "Коксолит".

Ухвалою господарського суду Харківської області від 25 березня 2016 року, було відкрито провадження у справі №922/863/16 за позовом ПАТ "Сбербанк" до ПрАТ "Термолайф" про визнання недійсним та скасування рішення від 30 листопада 2015 року загальних зборів акціонерів ПрАТ "Термолайф" про виділ з товариства ПрАТ "Термоплита" і ПрАТ "Терморок", а також рішення від 15 лютого 2016 року загальних зборів акціонерів ПрАТ "Термолайф" про затвердження розподільчого балансу та про випуск акцій товариства з метою конвертації частини акцій товариства в акції створюваних товариств і про порядок такої конвертації.

Таким чином, ПАТ "Сбербанк" починаючи з 25 березня 2016 року оскаржувало в господарських судах рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ "Термолайф" про виділ ПрАТ "Термоплита" і ПрАТ "Терморок".

Отже, ПАТ "Сбербанк" починаючи з 13 листопада 2015 року було відомо про здійснення виділу ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" та починаючи з 25 березня 2016 року було відомо про здійснення виділу ПрАТ "Термоплита", відтак ПАТ "Сбербанк", починаючи з вказаних дат могло дізнатись про існування скасованих відповідачем реєстраційних дій щодо ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" та ПрАТ "Термоплита" з публічних даних Єдиного державного реєстру.

Водночас, у своїй скарзі від 07 лютого 2017 року за №1325 ПАТ "Сбербанк" не було зазначено дату коли воно дізналось про зазначені реєстраційні дії, проведені 28 квітня 2016 року приватним нотаріусом ОСОБА_3

Таким чином, станом на 07 лютого 2017 року, дату подання ПАТ "Сбербанк" скарги за №1325, минув визначений частиною третьою статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" 60-ти денний строк на оскарження рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб'єкта державної реєстрації.

Крім того, згідно висновку від 24.02.2017 року Комісії з питань розгляду скарг у сфері держаної реєстрації за результатами розгляду скарги публічного акціонерного товариства "Сбербанк" від 07 лютого 2017 року № 1325, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 08 лютого 2017 року за № 3471-0-33-17 приватним нотаріусом ОСОБА_3 проведено реєстраційні дії № 0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" та

№ 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно ПрАТ "Термоплита" всупереч вимогам пункту 13 частини першої статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" без отримання документів для державної реєстрації змін про юридичну особу, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 27 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" було підставою для зупинення розгляду документів, поданих для держаної реєстрації.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" для державної реєстрації створення юридичної особи (у тому числі в результаті виділу, злиття, перетворення, поділу), крім створення державного органу, органу місцевого самоврядування, подаються документи для державної реєстрації змін про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, визначені частиною четвертою цієї статті, - у разі створення юридичної особи в результаті виділу.

Водночас, вказана редакція статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" набула чинності з 05.10.2016 року, у той час як скасовані реєстраційні дії було проведено приватним нотаріусом ОСОБА_3 28 квітня 2016 року, тобто до набрання чинності зазначеною законодавчою нормою.

Нормативні положення Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" в редакції, що діяла на момент проведення приватним нотаріусом ОСОБА_3 скасованих реєстраційних не містили жодних вимог про надання документів для державної реєстрації змін про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі під час державної реєстрації створення юридичної особи в результаті виділу.

Так, в рішеннях Конституційного суду України №1-зп/1997 від 13.05.1997 року, №1-рп/1999 від 09.02.1999 року, №3-рп/2001 від 05.05.2001 року зазначено, що закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Таким чином, відповідач, приймаючи рішення про скасування реєстраційних дій

№ 0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч.

за судовим рішенням)" стосовно ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" та

№ 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно ПрАТ "Термоплита", помилково застосував норму пункту 13 частини першої статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" в редакції, яка не була чинною на момент проведення таких реєстраційних дій.

Щодо відсутності підстав для скасування рішень про реєстрацію прав власності суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, з матеріалів справи вбачається, що рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 31.01.2017 р. № 33633192 щодо реєстрації переходу права власності на нерухоме майно від позивача-1 до ПрАТ "Термотрок" було прийнято приватним нотаріусом ОСОБА_2 на підставі розподільчого балансу позивача-1, виданого 15.02.2016 року та акту приймання-передачі нерухомого майна від 30.01.2017 року.

Так, рішенням господарського суду Харківської області від 08.06.2016 року у справі

№ 922/863/16, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 29.08.2016 року та постановою Вищого господарського суду України від 14.12.2016 року відмовлено у задоволенні позову ПАТ "Сбербанк" та, відповідно визнано рішення загальних зборів акціонерів позивача-1 від 30.11.2015 року про виділ таким, що відповідає вимогам закону.

Водночас, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 31.01.2017 р. № 33634150, від 13.02.2017 року № 33839399, № 33839455, №33839485, №33839505, №33839525 щодо реєстрації переходу права власності на нерухоме майно від позивача-2 до

ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" було прийнято приватним нотаріусом ОСОБА_2 на розподільчого балансу позивача-2, виданого 12.10.2015 року та акту приймання-передачі нерухомого майна від 30.01.2017 року.

Так, рішенням господарського суду Харківської області від 27.01.2016 року у справі № 922/6007/15, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 12.04.2016 року та постановою Вищого господарського суду України від 19.07.2016 року відмовлено у задоволенні позову ПАТ "Сбербанк" та, відповідно визнано рішення загальних зборів акціонерів позивача-2 від 04.08.2015 року про виділ таким, що відповідає вимогам закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Зважаючи на вищевикладене та оскільки в господарських справах № 922/863/16, № 922/6007/15 судами встановлено ту обставину, що рішення загальних зборів позивачів про виділ є законними, такі обставини не підлягають доведенню та встановленню у даній справі.

Водночас, у п. 17 постанови пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» №13 від 24 жовтня 2008 року вказано про те, що судам необхідно враховувати, що рішення загальних зборів учасників (акціонерів) та інших органів господарського товариства є актами, оскільки ці рішення зумовлюють настання правових наслідків, спрямованих на регулювання господарських відносин, і мають обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Окрім цього, п. 1 роз'яснення Президії Вищого арбітражного суду України №02-5/35 від 26 січня 2000 року «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних з визнанням недійсними актів державних чи інших органів» вказано, що нормативний акт це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово. Що ж до актів ненормативного характеру (індивідуальних актів), то вони породжують права і обов'язки тільки у того суб'єкта (чи визначеного ними певного кола суб'єктів), якому вони адресовані.

Таким чином, рішення загальних зборів акціонерів позивача-1 від 12.02.2016 року та позивача-2 від 12.10.2015 року за своєю правовою природою є не правочинами, а індивідуальними актами ненормативного характеру, оскільки визначають правовий статус новостворюваних в результаті виділу юридичних осіб, обов'язки акціонерів та органів управління, його посадових осіб.

Згідно з частиною 1 статті 109 Цивільного кодексу України, виділом є перехід за розподільчим балансом частини майна, прав та обов'язків юридичної особи до однієї або кількох створюваних нових юридичних осіб. Після прийняття рішення про виділ учасники юридичної особи або орган, що прийняв рішення про виділ, складають та затверджують розподільчий баланс (частина 2 статті 109 Цивільного кодексу України).

Розподільчий баланс складається та затверджується вже після прийняття рішення про виділ. Відтак, розподільчі баланси, затверджені відповідними рішеннями загальних зборів акціонерів позивача-1 від 12.02.2016 року та позивача-2 від 12.10.2015 року є похідними від рішень загальних зборів акціонерів позивачів про виділ, які було прийнято у визначеному законом порядку, що свідчить про їх законність.

Тобто, зі змісту приписів статті 109 Цивільного кодексу України вбачається, що при виділі відбувається сингулярне правонаступництво, тобто перехід від однієї юридичної особи до новоствореної певних прав та обов'язків.

Таким чином, прийняття вищевказаних рішень загальних зборів акціонерів позивачів про виділ з товариства з подальшим наданням частини їх майна ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" та ПрАТ "Терморок" на підставі розподільчих балансів може свідчити про набуття прав на майно не на підставі правочинів, а на підставі юридичного факту правонаступництва, у зв'язку з чим згода іпотекодержателя на таке надання не є обов'язковою.

Крім того, суд зазначає, що спірним наказом відповідача від 24.02.2017 року №670/5 також скасовано прийняте приватним нотаріусом ОСОБА_2 рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 15.02.2017 року № 33866905 щодо об'єднання розділів за № 101, № 101, № 101, № 101, № 101, № 101 з огляду на відсутність згоди ПАТ "Сбербанк" та порушення пункту 54 Порядку держаної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 25.12.2015 року № 1127 (надалі також - Порядок № 1127).

Відповідно до п. 54 Порядку № 1127 державна реєстрація права власності на нерухоме майно, утворене шляхом поділу майна, у тому числі в результаті виділення окремого об'єкта нерухомого майна із складу нерухомого майна, що складається з двох або більше об'єктів, або об'єднання майна, проводиться за умови наявності технічної можливості такого поділу або об'єднання нерухомого майна та можливості використання такого майна як самостійного об'єкта цивільних правовідносин.

Для державної реєстрації права власності на об'єкт нерухомого майна, що створюється шляхом поділу або об'єднання, подаються: документ, що посвідчує право власності на об'єкт нерухомого майна до його поділу або об'єднання (крім випадків, коли право власності на такий об'єкт вже зареєстровано в Державному реєстрі прав); документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта (крім випадків, коли об'єкт нерухомого майна створюється шляхом поділу або об'єднання без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства потребують отримання дозволу на їх проведення); технічний паспорт на новостворений об'єкт нерухомого майна; документ, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси (крім випадків поділу або об'єднання таких об'єктів нерухомого майна, як квартира, житлове або нежитлове приміщення тощо).

Тобто, вказаним положенням Порядку № 1127 визначено перелік документів, що подаються для реєстрації права власності на об'єкт нерухомого майна, що створюється шляхом поділу або об'єднання, однак зі змісту наказу відповідача від 24.02.2017 року №670/5 не вбачається жодних порушень вказаного положення, допущеного приватним нотаріусом ОСОБА_2 під час прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 15.02.2017 року № 33866905.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 9 Закону України "Про іпотеку" іпотекодавець має право виключно на підставі згоди іпотекодержателя: зводити, знищувати або проводити капітальний ремонт будівлі (споруди), розташованої на земельній ділянці, що є предметом іпотеки, чи здійснювати істотні поліпшення цієї земельної ділянки; передавати предмет іпотеки у наступну іпотеку; відчужувати предмет іпотеки; передавати предмет іпотеки в спільну діяльність, лізинг, оренду, користування.

Зі змісту зазначеної норми вбачається, що об'єднання об'єктів нерухомого майна наданих в іпотеку не віднесено законом до дій, що потребують погодження іпотекодержателем.

Згідно з пунктом 20 Порядку № 1127 у разі проведення державної реєстрації права власності на окремий індивідуально визначений об'єкт нерухомого майна, об'єкт незавершеного будівництва вперше, у тому числі у результаті поділу, виділу частки з об'єкта нерухомого майна або об'єднання об'єктів нерухомого майна, державний реєстратор за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав відкриває новий розділ у цьому Реєстрі з присвоєнням реєстраційного номера об'єкту нерухомого майна, об'єкту незавершеного будівництва та формує реєстраційну справу відповідно до законодавства.

За наявності зареєстрованих речових прав на такий об'єкт нерухомого майна, об'єкт незавершеного будівництва або обтяжень таких прав у спеціальному розділі Державного реєстру прав, Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна та Державному реєстрі іпотек державний реєстратор одночасно з відкриттям розділу у Державному реєстрі прав переносить такі відомості про речові права на таке майно та їх обтяження, про суб'єктів цих прав до відповідного відкритого розділу.

У разі коли відкриття розділу у Державному реєстрі прав здійснюється у результаті поділу, виділу частки з об'єкта нерухомого майна або об'єднання об'єктів нерухомого майна, державний реєстратор одночасно з відкриттям розділу у Державному реєстрі прав переносить відомості про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про суб'єктів цих прав щодо об'єкта нерухомого майна, який поділяється, частка з якого виділяється, або щодо об'єктів нерухомого майна, які об'єднуються, до відповідних розділів, відкритих на кожний з новостворених об'єктів нерухомого майна.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 14 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у разі об'єднання об'єктів нерухомого майна відповідні розділи Державного реєстру прав та реєстраційні справи закриваються, реєстраційні номери таких об'єктів скасовуються. Для новоствореного об'єкта нерухомого майна відкривається новий розділ у Державному реєстрі прав та формується нова реєстраційна справа, присвоюється новий реєстраційний номер такому об'єкту.

Записи про речові права та їх обтяження щодо об'єктів, що об'єднуються, переносяться до розділу Державного реєстру прав, відкритого для новоствореного об'єкта, із зазначенням тієї частини такого новоствореного об'єкта, щодо якої записи про речові права та їх обтяження були зареєстровані.

З системного аналізу зазначених правових норм вбачається, що до новоствореного розділу Державного реєстру прав переносяться усі записи про обтяження кожного з об'єднаних об'єктів.

Таким чином, об'єднання об'єктів нерухомого майна ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" рішенням приватного нотаріуса ОСОБА_2 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 15.02.2017 року № 33866905, які перебувають під обтяженням у формі іпотеки, не потребувало отримання згоди іпотекодержателя, а записи про перебування такого майна в іпотеці ПАТ "Сбербанк" в результаті його об'єднання з дотриманням норм чинного законодавства було збережено.

Так, ч.1 ст. 27 Закону України «Про заставу» передбачає збереження застави в разі переходу предмета застави у власність іншої особи. При цьому, застава зберігає силу і у випадку переходу предмета застави у повне господарське відання іншої особи та у випадках заміни заставодавця правонаступником з підстав, передбачених законом.

За змістом частини 3 ст. 109 Цивільного кодексу України юридична особа, що утворилася внаслідок виділу, несе субсидіарну відповідальність за зобов'язаннями юридичної особи, з якої був здійснений виділ, які згідно з розподільчим балансом не перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Юридична особа, з якої був здійснений виділ, несе субсидіарну відповідальність за зобов'язаннями, які згідно з розподільчим балансом перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Якщо юридичних осіб, що утворилися внаслідок виділу, дві або більше, субсидіарну відповідальність вони несуть спільно з юридичною особою, з якої був здійснений виділ, солідарно.

Отже, перехід за результатами виділу частини прав та обов'язків позивачів до новостворених осіб жодним чином свідчить про відсутність порушення скасованими рішеннями про державну реєстрацію прав та їх обтяжень прав ПАТ "Сбербанк", в тому числі як іпотекодержателя.

Відповідно до ч. 5 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" скарга на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб'єкта державної реєстрації прав або територіального органу Міністерства юстиції України подається особою, яка вважає, що її права порушено.

До скарги додаються засвідчені в установленому порядку копії документів, що підтверджують факт порушення прав скаржника у результаті прийняття рішення державним реєстратором (за наявності), а також якщо скарга подається представником скаржника - довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження такого представника, або копія такого документа, засвідчена в установленому порядку.

Скарга на рішення про державну реєстрацію прав розглядається в порядку, визначеному цим Законом, виключно за умови, що вона подана особою, яка може підтвердити факт порушення її прав у результаті прийняття такого рішення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідач не мав достатніх та законних підстав для здійснення розгляду скарги ПАТ "Сбербанк" в частині оскарження рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 31.01.2017 р. № 33634150, № 33633192, від 13.02.2017 року № 33839399, № 33839455, №33839485, №33839505, №33839525, від 15.02.2017 року № 33866905 та скасування таких рішень, з огляду на відсутність порушення прав ПАТ "Сбербанк" як скаржника.

Крім того, наказом відповідача від 24.02.2017 року № 670/5 вилучено записи про видалення записів № 18772767, № 18773084, № 18773106, № 18773133, № 18773154, № 18773166, № 18773189, № 18773210, № 18773225, № 18773241, № 18773278, № 18768729, однак з його змісту вбачається відсутність будь-яких посилань на правові підстави такого видалення.

Відповідно до ч. 2 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" Міністерство юстиції України розглядає скарги: на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі рішення суду, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір); на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України.

Згідно з ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи приймають мотивоване рішення про: 1) відмову у задоволенні скарги; 2) задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення про: скасування рішення про державну реєстрацію прав, скасування рішення територіального органу Міністерства юстиції України, прийнятого за результатами розгляду скарги; скасування рішення про відмову в державній реєстрації прав та проведення державної реєстрації прав; внесення змін до записів Державного реєстру прав та виправлення помилки, допущеної державним реєстратором; тимчасове блокування доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав; анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав; скасування акредитації суб'єкта державної реєстрації; притягнення до дисциплінарної відповідальності посадової особи територіального органу Міністерства юстиції України; направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.

Зі змісту наведених законодавчих норм вбачається відсутність у відповідача повноважень за результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації здійснювати вилучення записів з Державного реєстру прав які не стосуються скасованих рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, наказом від 24.02.2017 року № 670/5 відповідача було вилучено записи про видалення записів № 18772767, № 18773084, № 18773106, № 18773133, № 18773154,

№ 18773166, № 18773189, № 18773210, № 18773225, № 18773241, № 18773278, № 18768729 без достатніх на те правових підстав та не в спосіб визначений законом.

Так суд зазначає що, пунктами 9-11 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015 встановлено, що під час розгляду скарги по суті обов'язково запрошується скаржник та/або його представник (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб'єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів.

Суб'єкт розгляду скарги своєчасно повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги в один з таких способів: телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі); шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін'юсту; засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі та/або інших документах що додаються до скарги).

Копії скарги та доданих до неї документів надаються особам, запрошеним до розгляду скарги по суті (крім скаржника), не пізніше дня, що передує дню розгляду скарги по суті. Суб'єкт оскарження має право подавати письмові пояснення по суті скарги, які обов'язково приймаються комісією до розгляду.

Згідно п. 3 розділу 3 Положення про Комісію з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2016 року №37/5, секретар комісії завчасно повідомляє членів комісії, а також скаржника та/або його представника, суб'єкта оскарження та інших заінтересованих осіб про порядок денний запланованого засідання, дату, час і місце його проведення, а також надає/надсилає членам комісії та зазначеним особам необхідні матеріали в електронному або паперовому вигляді.

При цьому, відповідачем не надано доказів належного повідомлення позивачів про розгляд 24.02.2017 року скарги ПАТ "Сбербанк", як це передбачено пунктами 9-11 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015, чим позбавлено їх можливості подати письмові пояснення по суті скарги. Публікація оголошення на сайті відповідача, на думку суду, не є належним доказом повідомлення, адже не зазначено конкретної дати такої публікації.

Отже, в порушення вимог пунктів 9-11 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації відповідач своєчасно не повідомив позивачів про час і місце розгляду скарги та не вручив їм не пізніше дня, що передує дню розгляду скарги по суті копію скарги та доданих до неї документів.

За таких обставин, Суд приходить до висновку про протиправність Наказу від 24.02.2017 року №670/5 "Про скасування рішень державних реєстраторів".

Враховуючи, що судом в було встановлено протиправність оскаржуваного Наказу від 24.02.2017 року №670/5 "Про скасування рішень державних реєстраторів", суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, як похідних, про визнання протиправними дій відповідача, щодо вилучення на підставі наказу Міністерства юстиції України від 24.02.2017 року № 670/5 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційних дій проведених 28 квітня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, а саме: № 0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Слобожанський коксовий завод" (код за ) та № 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Термоплита" (код за ); рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: від 31 січня 2017 року №№33634150, 33633192, від 13 лютого 2017 року №№33839399, 33838076, 33839455, 33838454, 33839485, 33838660, 33839505, 33838828, 33839525, від 14 лютого 2017 року №33858680, від 15 лютого 2017 року №№33875233,33866905, від 16 лютого 2017 року №33896813, а також записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, внесені на підставі цих рішень та вилучення на підставі наказу відповідача від 24.02.2017 року № 670/5 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записів про видалення записів про державну реєстрацію обтяжень №№18772767; 18773084; 18773106; 18773133; 18773154; 18773166; 18773189; 18773210; 18773225; 18773241; 18773278 та запису про видалення запису про державну реєстрацію іпотеки №18768729.

Щодо похідних позовних вимог про зобов'язання відповідача поновити записи:

- в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведених 28 квітня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, а саме: № 0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Слобожанський коксовий завод" (код за ) та № 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу

(в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Термоплита" (код за ).

- в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: від 31 січня 2017 року №№33634150, 33633192,

від 13 лютого 2017 року №№33839399, 33838076, 33839455, 33838454, 33839485, 33838660, 33839505, 33838828, 33839525, від 14 лютого 2017 року №33858680, від 15 лютого 2017 року №№33875233,33866905, від 16 лютого 2017 року №33896813, а також записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, внесені на підставі цих рішень.

- в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів про видалення записів про державну реєстрацію обтяжень №№18772767; 18773084; 18773106; 18773133; 18773154; 18773166; 18773189; 18773210; 18773225; 18773241; 18773278 та запис про видалення запису про державну реєстрацію іпотеки №18768729, суд зазначає, наступне.

Відповідно до вимог ч. 2 статті 5 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», до повноважень Міністерства юстиції України у сфері державної реєстрації належить, в тому числі, контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації, у тому числі шляхом постійного моніторингу реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі відповідно до цього Закону та прийняття обов'язкових до виконання рішень, передбачених цим Законом, здійснення повноважень держателя Єдиного державного реєстру.

Таким чином, суд вважає за необхідне задовольнити наведену вимогу позивача шляхом зобов'язання Міністерства юстиції України вчинити дії щодо поновлення записів в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень які були скасовані на підставі наказу Міністерства юстиції України Наказу від 24.02.2017 року №670/5.

Враховуючи все вищезазначене, підлягають задоволенню позовні вимоги щодо поновлення доступу приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, оскільки оскаржуваним наказом від 24.02.2017 року №670/5 було вирішено тимчасово заблокувати доступ позивачу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно терміном на 6 (шість) місяців.

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано; безсторонньо; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно.

Так, принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб'єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов'язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 71 КАС України).

Відповідачами як суб'єктами владних повноважень не виконано покладений на них обов'язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного наказу.

Відповідно до статті 161 КАС України, під час прийняття постанови суд вирішує наступні питання, зокрема:

1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч. 1 статті 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці данні встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів та висновків експертів.

Згідно положень статті 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та наданих сторонами доказів, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та, відповідно, наявність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 94, 128, 158-163 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов приватного акціонерного товариства "Термолайф", приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод", приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 24.02.2017 р. № 670/5 "Про скасування рішень державних реєстраторів".

3. Визнати протиправними дії Міністерства юстиції України щодо:

- вилучення на підставі наказу Міністерства юстиції України № 670/5 від 24.02.2017 р. з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційних дій проведених 28 квітня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, а саме: №0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Слобожанський коксовий завод" (код за ) та № 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Термоплита" (код за );

- вилучення на підставі наказу Міністерства юстиції України № 670/5 від 24.02.2017 р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: від 31 січня 2017 року №№33634150, 33633192, від 13 лютого 2017 року №№33839399, 33838076, 33839455, 33838454, 33839485, 33838660, 33839505, 33838828, 33839525, від 14 лютого 2017 року №33858680, від 15 лютого 2017 року №№33875233, 33866905, від 16 лютого 2017 року №33896813, а також записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, внесених на підставі цих рішень;

- вилучення на підставі наказу Міністерства юстиції України № 670/5 від 24.02.2017 р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записів про видалення записів про державну реєстрацію обтяжень №№18772767; 18773084; 18773106; 18773133; 18773154; 18773166; 18773189; 18773210; 18773225; 18773241; 18773278 та запису про видалення запису про державну реєстрацію іпотеки №18768729.

3. Зобов'язати Міністерство юстиції України вчинити дії щодо:

- поновлення записів в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведених 28 квітня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, а саме:

№ 0069436 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Слобожанський коксовий завод" (код за ) та № 0076654 "Державна реєстрація юридичної особи шляхом виділу (в т.ч. за судовим рішенням)" стосовно Приватного акціонерного товариства "Термоплита" (код за );

- поновлення записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: від 31 січня 2017 року №№33634150, 33633192, від 13 лютого 2017 року №№33839399, 33838076, 33839455, 33838454, 33839485, 33838660, 33839505, 33838828, 33839525, від 14 лютого 2017 року №33858680, від 15 лютого 2017 року №№33875233, 33866905, від 16 лютого 2017 року №33896813, а також записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, внесених на підставі цих рішень;

- поновлення записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів про видалення записів про державну реєстрацію обтяжень №№18772767; 18773084; 18773106; 18773133; 18773154; 18773166; 18773189; 18773210; 18773225; 18773241; 18773278 та запису про видалення запису про державну реєстрацію іпотеки №18768729.

4. Поновити доступ приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України на користь Приватного акціонерного товариства "ТЕРМОЛАЙФ" (код за ) судовий збір в розмірі 3200,00 грн.

6. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України на користь Приватного акціонерного товариства "ХАРКІВСЬКИЙ КОКСОВИЙ ЗАВОД"

(код за ) судовий збір в розмірі 3200,00 грн.

7. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України на користь приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 1280,00 грн.

Постанова, відповідно до ч. 1 статті 254 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня отримання копії постанови за правилами, встановленими статтями 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий суддя І.А. Качур

Судді А.Б. Федорчук

В.І. Келеберда