Справа № 820/2049/16
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2017-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2017 р. № 820/2049/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бідонька А.В.,

при секретарі судового засідання - Кульчій А.М.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Приображенської Т.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про визнання незаконним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд:

- визнати незаконним і скасувати: рішення № 73 від 18.11.2015 року Кваліфікаційної палати КДКА Харківської області «Про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту», рішення № 10/1 від 25.11.2015 року Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області «Про затвердження рішень кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 18 листопада 2015року про результати складення кваліфікаційних іспитів»;

- зобов'язати КДКА ХО призначити кваліфікаційний іспит ОСОБА_1 у найближчий час проведення таких іспитів із стадії складання усного іспиту за Білетом № 14;

- зобов'язати КДКА ХО направити до Ради адвокатів Харківської області лист зі спростуванням недостовірної інформації викладеної у рішенні №10/1 від 25.11.2015р.Кваліфікаційно-тисциплінариої комісії адвокатури Харківської області «Про затвердження рішень кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 18 листопада 2015року про результати складення кваліфікаційних іспитів, а саме довести до відома Ради адвокатів Харківської області, що внесенні відомості КДКА ХО до цього рішення про результати складання ОСОБА_1 кваліфікаційного іспиту як незадовільні - є не правдивими.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані рішення відповідача є протиправними, у зв'язку із чим підлягають скасуванню.

Представник відповідача у письмових запереченнях, наданих до суду, зазначив, що проти позову заперечує, вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Позивач в судове засідання прибув, адміністративний позов підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання прибув, проти адміністративного позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позову.

Вислухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, судом встановлено наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 була допущена до складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні.

Так, 17.11.2015 року ОСОБА_1 склала письмовий іспит та за виконання письмового завдання отримала 60 балів, що підтверджується копією відомості з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту КДКА Харківської області (а.с. 178).

На підставі успішного складання письмового іспиту ОСОБА_1 була допущена до складання усного іспиту.

Рішенням № 73 КДКА Харківської області про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту (протокол № 22 засідання Кваліфікаційної палати КДКА Харківської області) від 18.11.2015 року затверджено результати складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 як незадовільні (а.с. 186-188).

Зі змісту вказаного рішення судом встановлено, що ОСОБА_1 18.11.2015 року складала усний іспит за білетом № 14. Кваліфікаційною палатою КДКА Харківської області відповідь ОСОБА_1 на перше питання білету затверджено як неповну, відповідь на друге питання затверджено як незадовільну, відповідь на третє питання затверджено як незадовільну.

Також, зі змісту вказаного рішення судом встановлено, що ОСОБА_1, відповідаючи на четверте питання білету, відмовилась відповідати на питання та поклала білет, тому її відповіді більше не оцінювались. Причину відмови від продовження іспиту ОСОБА_1 не пояснила. Враховуючи результати складання ОСОБА_1 письмового завдання та відмову від складання усного іспиту, Кваліфікаційна палата КДКА Харківської області визнала, що ОСОБА_1 не склала кваліфікаційний іспит, оскільки не отримала мінімальної кількості балів-105, необхідних для успішного складання кваліфікаційного іспиту.

В подальшому, рішенням № 10/1 КДКА Харківської області про затвердження рішень кваліфікаційної палати КДКА Харківської області від 18.11.2015 року про результати складення кваліфікаційних іспитів від 25.11.2015 року затверджено рішення кваліфікаційної палати КДКА Харківської області від 18.11.2015 року про результати складення кваліфікаційних іспитів, зокрема, затверджено результати складання ОСОБА_1 кваліфікаційного іспиту як незадовільні (а.с. 125-128).

Позивач, вважаючи вищезазначені рішення протиправними, звернувся з цим позовом до суду.

Вирішуючи спір, що виник між сторонами, суд виходить з наступних мотивів та положень діючого законодавства.

Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 2 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

Згідно ст. 6 Закону адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до ст. 8 Закону особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту.

Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту та перелік документів, що додаються до заяви, затверджуються Радою адвокатів України. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури перевіряє відповідність особи вимогам, установленим частинами першою та другою статті 6 цього Закону.

З метою перевірки повноти та достовірності відомостей, повідомлених особою, яка виявила бажання стати адвокатом, і за наявності письмової згоди такої особи кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, кваліфікаційна палата або визначений нею член палати можуть звертатися із запитами до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, що зобов'язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати необхідну інформацію.

Відмова в наданні інформації на такий запит, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, установлену законом. У разі ненадання особою, яка виявила бажання стати адвокатом, письмової згоди на перевірку повноти та достовірності повідомлених нею відомостей така особа до кваліфікаційного іспиту не допускається.

Строк розгляду заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту не повинен перевищувати тридцяти днів з дня її надходження.

За результатами розгляду заяви та доданих до неї документів кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури приймає рішення про:

1) допуск особи до кваліфікаційного іспиту;

2) відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту.

Особі, яка звернулася із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту, повідомляється про прийняте рішення письмово протягом трьох днів з дня його прийняття. У разі прийняття рішення про відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту в рішенні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в обов'язковому порядку зазначаються причини такої відмови.

Рішення про відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня його отримання.

Статтею 9 Закону встановлено, що кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом. Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону. Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення. Кваліфікаційні іспити проводяться не рідше одного разу на три місяці.

Особі, яка склала кваліфікаційний іспит, протягом десяти днів з дня складення кваліфікаційного іспиту кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури безоплатно видає свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту. Свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту дійсне протягом трьох років з дня складення іспиту. Зразок свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту затверджується Радою адвокатів України.

Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може бути допущена до складення такого іспиту повторно не раніше ніж через шість місяців. Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит повторно, може бути допущена до наступного кваліфікаційного іспиту не раніше ніж через один рік.

Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

При проведенні кваліфікаційного іспиту, кваліфікаційна палата керується Порядком допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 року № 270.

Пунктами 1,2 Розділу 1 вказаного Порядку визначено, що порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (далі Порядок) розроблено і затверджено Радою адвокатів України на виконання положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Даний Порядок визначає перелік документів, що подаються особами, які виявили бажання складати кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, правила допуску до складення кваліфікаційного іспиту, складення кваліфікаційного іспиту, оцінювання результатів кваліфікаційного іспиту та прийняття рішення за результатами складення кваліфікаційного іспиту регіональними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури.

Розділом 4 Порядку врегульовано порядок проведення кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. У засіданні палати з правом голосу може приймати участь голова КДКА. Кваліфікаційний іспит проводиться не рідше ніж один раз на три місяці. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (кваліфікаційна палата) оприлюднює інформацію про дату, час, місце проведення кваліфікаційного іспиту та список осіб, які допущені до його складення (із зазначенням прізвища, ім'я, по - батькові таких осіб та дати подання ними заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту) на своєму сайті (або на сайті НААУ) та/або через засоби масової інформації (у інший загальнодоступний спосіб) не пізніше ніж за сім днів до проведення іспиту (п. 1, 2 Розділу 4).

Кваліфікаційний іспит складається державною мовою, з урахуванням положень Закону України «Про засади державної мовної політики» (п. 8 Розділу 4).

Кваліфікаційний іспит складається з двох частин: письмового іспиту та усного іспиту, які складаються окремо (п. 9 Розділу 4).

Кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури на основі Програми складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішенням КДКА екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою КДКА та затверджується печаткою КДКА. Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети (екзаменаційні білети для складення письмового іспиту та екзаменаційні білети для складення усного іспиту). Для виконання особами, які складають кваліфікаційний іспит, письмового висновку щодо правової позиції захисту або надання іншої правової допомоги, передбаченого розділом 4 програми складення письмового іспиту Програми складення кваліфікаційного іспиту та для включення до білетів для складення письмового іспиту науково-консультативна рада Національної асоціації адвокатів України розробляє фабули справ, що підлягають оновленню не менше ніж на 20% від їх загальної кількості не рідше ніж один раз на рік. Дані фабули передаються науково-консультативною радою Національної асоціації адвокатів України для їх використання КДКА (п. 10 Розділу 4).

Одразу після закінчення відповідної частини кваліфікаційного іспиту голова кваліфікаційної палати (інша уповноважена особа) поміщає екзаменаційні білети у конверт та запечатує його. Екзаменаційні білети зберігаються у спеціально відведеному для цього та визначеному рішенням КДКА місці у запечатаному конверті (п. 11 Розділу 4).

На виконання письмової роботи та для підготовки до усної відповіді особі надається час, який повинен становити не менше двох годин та не повинен перевищувати шести годин для кожної частини іспиту. У випадку, коли письмовий іспит триває понад чотири години, усний іспит може бути призначений комісією на іншу дату (п. 12 Розділу 4).

Проведення письмового іспиту та оцінювання результатів його складення здійснюється у наступному порядку. Письмовий іспит складається першим (п. 13 Розділу 4).

Перед початком письмового іспиту голова кваліфікаційної палати (інша уповноважена особа) в присутності інших членів палати та осіб, які допущені до складення іспиту, відкриває запечатаний конверт з екзаменаційними білетами та пропонує особам, які допущені до складення іспиту, обрати будь-який білет. Одразу після обрання білету особою, яка допущена до складення кваліфікаційного іспиту, номер такого білету оголошується всім присутнім та фіксується у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту (п.п. 13.2 п. 13 Розділу 4).

Особа, яка складає кваліфікаційний іспит, має підготувати вказані в обраному нею екзаменаційному білеті три завдання із різних галузей права та письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі справи. Завдання з галузей права мають бути виконані в формі процесуальних документів (п.п. 13.3 - 13.4 п. 13 Розділу 4).

Для виконання таких завдань особі, яка складає письмовий іспит, надаються матеріали (судові рішення, інші документи), необхідні для його виконання. Такі матеріали формуються кваліфікаційною палатою, а їх комплекти затверджуються рішенням КДКА. Особа, яка складає письмовий іспит має право користуватись власними матеріалами, необхідними для виконання завдання (п.п. 13.5 п. 13 Розділу 4).

Письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі наданої справи повинен містити правовий аналіз проблемних правовідносин та пропозиції щодо способів і форм захисту прав особи (гіпотетичного клієнта) із зазначенням органів (інших суб'єктів) до яких слід звертатись, назв, видів і основного змісту процесуальних документів, які слід подавати, а також очікуваного позитивного результату. При складенні письмового іспиту особа, яка складає іспит, має право користуватися офіційними текстами нормативно-правових актів на друкованих носіях. Використання інших джерел інформації не дозволяється (п.п. 13.6 -13.7 п. 13 Розділу 4).

Для виконання письмового іспиту особам, які складають іспит, надаються чисті аркуші з відміткою кваліфікаційної палати (КДКА) про їх призначення для виконання завдань, на яких і виконуються процесуальні документи та письмовий висновок (п.п. 13.8 п. 13 Розділу 4).

Оцінка кожного письмового завдання (із трьох) здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, головою КДКА, якщо останній приймає участь у засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Сумарна кількість балів не може перевищувати 90 та бути меншою за 60 балів (п.п. 13.9 п. 13 Розділу 4).

Результати оцінювання мають бути відображені у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту особи та негайно передані голові кваліфікаційної палати (п.п. 13.11 п. 13 Розділу 4).

Особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 60 балів і більше, вважається такою, що успішно склала письмовий іспит (п.п. 13.12 п. 13 Розділу 4).

Проведення усного іспиту та оцінювання результатів його складення здійснюється у наступному порядку (п. 14 Розділу 4).

До складення усного іспиту допускаються особи, які успішно склали письмовий іспит. Перед початком усного іспиту голова кваліфікаційної палати (інша уповноважена особа) в присутності інших членів палати та осіб, які складають усний іспит, відкриває запечатаний конверт з екзаменаційними білетами та пропонує особам, які складають іспит, обрати будь-який білет. Одразу після обрання білету особою, яка складає іспит, номер такого білету оголошується всім присутнім та фіксується у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту (п.п. 14.1-14.2 п. 14 Розділу 4).

Для складення усного іспиту особа, яка складає кваліфікаційний іспит, має дати відповіді на 15 питань, зазначених в обраному екзаменаційному білеті. Під час складення усного іспиту особа, яка складає іспит, мас продемонструвати знання законодавства та судової практики (п.п. 14.3 п. 14 Розділу 4).

Для підготовки до складення усного іспиту особам, які складають іспит та бажають готуватись письмово, надаються чисті аркуші з відміткою кваліфікаційної палати (КДКА) про їх призначення для підготовки для складення усного іспиту (п.п. 14.4 п. 14 Розділу 4).

Під час відповіді члени кваліфікаційної палати і голова КДКА, якщо він приймає участь у засіданні палати, мають право ставити особі, яка складає іспит, додаткові запитання з метою з'ясування рівня її знань (п.п. 14.5 п. 14 Розділу 4).

Відповіді особи на питання екзаменаційного білету для складення усного іспиту оцінюються кожним членом кваліфікаційної палати, який бере участь у засіданні палати, та головою КДКА, якщо він бере участь у засіданні палати. за чотирьохбальною шкалою від 0 до 4 балів за кожне із п'ятнадцяти питань (п.п. 14.6 п. 14 Розділу 4).

Результати оцінювання фіксуються у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту особи одразу після закінчення особою відповіді та негайно передаються голові кваліфікаційної палати (п.п. 14.7 п. 14 Розділу 4).

Кваліфікаційна палата визначає оцінку, яку отримує особа, що складала усний іспит, як середньоарифметичне число балів (сумарної кількості балів за відповіді на всі питання екзаменаційного білету), виставлених кожним членом кваліфікаційної палати, який брав участь у її засіданні, та головою КДКА, якщо він брав участь у засіданні палати (п.п. 14.8 п. 14 Розділу 4).

Сумарна кількість балів не може перевищувати 60 та бути меншою за 45 балів. Особа вважається такою, що успішно склала усний іспит, якщо за результатами оцінювання, вона отримала не менше 45 балів (п.п. 14.9 п. 14 Розділу 4).

Оцінка (сумарна кількість балів) за результатами складення письмового та усного іспитів вноситься до відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту особи (п.п. 14.10 п. 14 Розділу 4).

Особа, яка за результатами оцінювання письмового та усного іспитів отримала у сумі 105 балів і більше, з урахуванням положень п.п. 13.9 і 14.9 цього розділу, вважається такою, що успішно склала кваліфікаційний іспит (п.п. 14.11 п. 14 Розділу 4).

Також, відповідно до пунктів 1, 3, 4, 5 Розділу 5 рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Рішення про відмову видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржене особою, якої воно стосується, до Вищої кваліфікаційної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дати його отримання.

Рішення викладається українською мовою в письмовій формі і повинно містити: дані про дату його прийняття, персональний склад членів кваліфікаційної палати, прізвище ім'я, по-батькові особи, відносно якої приймається рішення, інформацію про кількість балів за результатами оцінювання іспиту, дані про прийняте рішення щодо видачі /відмову видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Як вже встановлено судом, 17.11.2015 року ОСОБА_1 склала письмовий іспит та за виконання письмового завдання отримала 60 балів, що підтверджується копією відомості з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту КДКА Харківської області.

На підставі успішного складання письмового іспиту ОСОБА_1 була допущена до складання усного іспиту.

Рішенням № 73 КДКА Харківської області про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту (протокол № 22 засідання Кваліфікаційної палати КДКА Харківської області) від 18.11.2015 року затверджено результати складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 як незадовільні, зі змісту якого судом встановлено, що ОСОБА_1 18.11.2015 року складала усний іспит за білетом № 14. Кваліфікаційною палатою КДКА Харківської області відповідь ОСОБА_1 на перше питання білету затверджено як неповну, відповідь на друге питання затверджено як незадовільну, відповідь на третє питання затверджено як незадовільну.

Також, зі змісту вказаного рішення судом встановлено, що ОСОБА_1, відповідаючи на четверте питання білету, відмовилась відповідати на питання та поклала білет, тому її відповіді більше не оцінювались. Причину відмови від продовження іспиту ОСОБА_1 не пояснила. Враховуючи результати складання ОСОБА_1 письмового завдання та відмову від складання усного іспиту, Кваліфікаційна палата КДКА Харківської області визнала, що ОСОБА_1 не склала кваліфікаційний іспит, оскільки не отримала мінімальної кількості балів-105, необхідних для успішного складання кваліфікаційного іспиту.

Щодо посилань позивача в позовній заяві та в судовому засіданні про те, що під час складання усного іспиту у неї погіршився стан здоров'я та у зв'язку із чим вона припинила надавати відповіді на питання білету, що підтверджується довідкою Харківської міської поліклініки № 22 від 18.11.2015 року, суд зазначає наступне.

Так, в судовому засіданні судом допитано свідків - ОСОБА_3, яка займає посаду заступника голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, та Варюшичеву Л.Д., яка займає посаду секретаря Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, які пояснили, що ОСОБА_1 під час складання усного іспиту поклала білет на стіл та покинула приміщення КДКА Харківської області. Причину відмови від продовження іспиту ОСОБА_1 не пояснила.

Також, ОСОБА_3 повідомила, що перед початком складання іспиту вона запитувала у присутніх щодо стану здоров'я, та ОСОБА_1 з цього приводу нічого не повідомила.

Суд звертає увагу на те, що 17.11.2015 року ОСОБА_1 надала до комісії заяву, зі змісту якої вбачається, що перешкод для складення кваліфікаційного іспиту (незадовільний стан здоров'я та інш.) на час складення іспиту не існує (а.с. 177).

Крім того, суд зазначає, що зі змісту наданої позивачем до суду копії довідки Харківської міської поліклініки № 22 неможливо встановити, в який саме час позивач перебувала на огляді у лікаря, тобто вказана довідка не є належним та допустимим доказом того, що під час складання іспиту 18.11.2015 року у позивача погіршився стан здоров'я.

Враховуючи наведене суд вважає необґрунтованими та безпідставними вищевказані посилання позивача, оскільки ОСОБА_1 під час складання іспиту поклала білет та покинула приміщення КДКА Харківської області, не повідомивши комісії причину відмови від продовження іспиту.

Щодо доводів позивача про те, що Протокол № 22 від 18.11.2015 року засідання кваліфікаційної комісії КДКА Харківської області складений неналежним чином, оскільки в ньому не відображено всього ходу проведення іспиту, суд зазначає, що представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що відповідно до Інструкції з діловодства у регіональних органах адвокатського самоврядування (п.111, 112) у протоколах фіксується інформація про хід ведення засідань Ради/КДКА, палатами, комісіями, зборами, конференціями тощо, прийняття ними рішень. Протокол складається на підставі записів, зроблених безпосередньо під час засідань, поданих текстів та тез доповідей і виступів, довідок, проектів рішень тощо. Протоколи можуть складатися у повній або стислій формі. У протоколах, складених у стислій формі фіксуються лише прийняті рішення, а не хід обговорення питання. Протокол № 22 від 18.11.2015 року засідання Кваліфікаційної палати КДКА Харківської області «Про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту від 17-18.11.2015 року був складений у стислій формі у відповідності до Інструкції з діловодства у регіональних органах адвокатського самоврядування.

Щодо посилань позивача про те, що з метою упередження втрати письмових робіт від 18.11.2015 року позивач 19.11.2015 року звернулась із заявою до голови КДКА Харківської області щодо отримання належним чином завірених копій документів, зокрема цих письмових відповідей на білет № 14, однак позивачу не видали витребуваних документів, а і взагалі знищили письмові відповіді до білету № 14, які позивач залишила комісії для встановлення результатів іспиту у зв'язку з різким погіршенням самопочуття і необхідністю відвідати лікарняний заклад, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до п. 14.4 Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 року № 270, для підготовки до складання усного іспиту особам, які складають іспит та бажають готуватись письмово, надаються чисті аркуші з відміткою кваліфікаційної палати ( КДКА).

Згідно п. 18 Порядку, голова кваліфікаційної палати забезпечує зберігання відомостей з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту осіб та письмових робіт, які складали іспит.

Таким чином, відповідно до положень Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 року № 270 оцінювання листів аркушів для підготовки до складання усного іспиту та їх подальше зберігання не передбачені, а тому суд вважає вищевказані посилання позивача необґрунтованими та безпідставними.

Щодо доводів позивача про те, що рішення № 73 Кваліфікаційної палати КДКА не відповідає за формою і змістом, передбаченими ч. 4 Розділу 5 Порядку, не відповідає рішенню членів кваліфікаційної палати відображеному у протоколі № 22 від 18.11.2015 року, не відповідає Відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту, а тому є незаконним і підлягає скасуванню, суд зазначає, що відповідно до п. 4 розділу 5 Порядку № 270 рішення викладається українською мовою в письмовій формі і повинно містити: дату його прийняття, персональний склад членів кваліфікаційної палати, прізвище, ім` я, по-батькові особи , відносно якої приймається рішення, інформацію про кількість балів за результатами оцінюваного іспиту, дані про прийняття рішення щодо видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту. Згідно п. 14.3 Розділу 4 Порядку № 270 для складання усного іспиту особа, яка складає кваліфікаційний іспит, має дати відповіді на 15 питань, зазначених в обраному екзаменаційному білеті. Відповідно до п. 14.8 розділу 4 Порядку № 270 кваліфікаційна палата визначає оцінку, яку отримує особа, що складала усний іспит, як середньоарифметичне число балів, виставлених кожним членом кваліфікаційної палати, який брав участь у її засіданні, та головою КДКА, якщо він брав участь у засіданні палати.

Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що оскільки, ОСОБА_1 із 15 питань дала відповідь тільки на три, а в подальшому відмовилась відповідати на питання та поклала білет, тому її відповіді більше не оцінювались, що було відображено у рішенні.

Суд вважає безпідставними вказані посилання позивача, оскільки беручи до уваги те, що ОСОБА_1 дала відповідь тільки на три, а в подальшому відмовилась відповідати на питання та поклала білет, тобто не закінчила складання усного іспиту, а тому зазначення у оскаржуваному рішенні факту складення позивачем іспиту як незадовільний, тобто без визначення оцінки, не є доказом того, що таке рішення є протиправним.

Щодо доводів позивача про те, що затвердження рішень кваліфікаційної палати загальним складом КДКА Харківської області є грубим порушенням закону, перевищенням повноважень, що підтверджено у справі листом № 367 Ради адвокатів Харківської області від 31.05.2017 року, суд зазначає наступне.

Представник відповідача в наданих до суду письмових поясненнях та в судовому засіданні пояснив, що Регламентом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 року № 268, ця редакція діяла на час складання іспиту ОСОБА_1В.), а саме п. 8.7 Регламенту передбачено, що окремими документами КДКА визначеної форми, які видаються від імені КДКА, є рішення КДКА та палат КДКА: про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту; про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю внаслідок накладеного на адвоката дисциплінарного стягнення, та інше.

Відповідно до Регламенту КДКА рішенням 10/1 від 25.11.2015 року були затверджені рішення кваліфікаційної палати КДКА Харківської області від 18.11.2015 року про результати складання кваліфікаційних іспитів та про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Отже, суд вважає безпідставними доводи позивача про те, що затвердження рішень кваліфікаційною палатою загальним складом КДКА Харківської області є грубим порушенням закону та перевищенням повноважень.

Враховуючи результати складання ОСОБА_1 письмового завдання та відмову від складання усного іспиту, ОСОБА_1 не склала кваліфікаційний іспит, оскільки не отримала мінімальної кількості балів - 105, необхідних для успішного складання кваліфікаційного іспиту, на підставі чого Рішенням № 73 КДКА Харківської області про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту (протокол № 22 засідання Кваліфікаційної палати КДКА Харківської області) від 18.11.2015 року затверджено результати складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 як незадовільні, а також, рішенням № 10/1 КДКА Харківської області про затвердження рішень кваліфікаційної палати КДКА Харківської області від 18.11.2015 року про результати складення кваліфікаційних іспитів від 25.11.2015 року затверджено рішення кваліфікаційної палати КДКА Харківської області від 18.11.2015 року про результати складення кваліфікаційних іспитів, зокрема, затверджено результати складання ОСОБА_1 кваліфікаційного іспиту як незадовільні.

За змістом ч. 1-2 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що відповідач при прийнятті оскаржуваних рішень діяв у передбачений законодавством спосіб, а тому, адміністративний позов позивача в частині позовних вимог про визнання незаконними і скасування рішення № 73 від 18.11.2015 року Кваліфікаційної палати КДКА Харківської області «Про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту» та рішення № 10/1 від 25.11.2015 року Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області «Про затвердження рішень кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 18 листопада 2015року про результати складення кваліфікаційних іспитів», не підлягає задоволенню.

Щодо позовних вимог позивача про зобов'язання КДКА ХО призначити кваліфікаційний іспит ОСОБА_1 у найближчий час проведення таких іспитів із стадії складання усного іспиту за Білетом № 14 та зобов'язання КДКА ХО направити до Ради адвокатів Харківської області лист зі спростуванням недостовірної інформації викладеної у рішенні №10/1 від 25.11.2015р. Кваліфікаційно-тисциплінариої комісії адвокатури Харківської області «Про затвердження рішень кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 18 листопада 2015року про результати складення кваліфікаційних іспитів, а саме довести до відома Ради адвокатів Харківської області, що внесенні відомості КДКА ХО до цього рішення про результати складання ОСОБА_1 кваліфікаційного іспиту як незадовільні - є не правдивими, суд зазначає, що оскільки під час розгляду справи суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог про визнання незаконними і скасування рішення № 73 від 18.11.2015 року Кваліфікаційної палати КДКА Харківської області «Про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту» та рішення № 10/1 від 25.11.2015 року Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області «Про затвердження рішень кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 18 листопада 2015року про результати складення кваліфікаційних іспитів», а тому суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого вирішує справи відповідно до Конституції України та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про визнання незаконним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії не підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 94 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 11, 71, 72, 94, 160 - 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про визнання незаконним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії - відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на постанову суду протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова чи ухвала суду не набрала законної сили.

Суддя Бідонько А.В.

Повний текст постанови виготовлений 31 липня 2017 року.