Справа № 813/2225/17
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2017-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2017 року справа № 813/2225/17

Львівський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Брильовського Р.М.

судді Сакалоша В.М.

судді Гулика А.Г.

при секретарі Новак Л.М.

за участю:

представника позивача - Хоми М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "Ківшсервіс" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною і скасування постанови, -

Встановив:

Приватне підприємство "Ківшсервіс" звернулося з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною і скасування постанови про накладення штрафу.

В обгрунтування позовних вимог зазначає, що підставою винесення Постанови від 09.06.2017 №11/58пз/1013-6/3273-17 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності було невиконання вимог припису Департаменту державної архітектурно- будівельної інспекції у Львівській області від 21.02.2017 р. №5/17пл., чим порушено абз. 3 п. 14 Порядку здійснення архітектурно будівельного-контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року. Вказаним приписом було зобов'язано ПП "Ківшсервіс" усунути зазначені в приписі порушення містобудівного законодавства «шляхом приведення об'єкта будівництва у відповідність до затвердженої проектної документації», а скасування Декларації унеможливило виконання будь-яких будівельних робіт на виробництві, а отже, унеможливило виконання вимог припису. Виконання будівельних робіт на виробництві без наявної декларації про початок виконання будівельних робіт могло мати наслідком накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. В приписі не було конкретно вказано дії, які необхідно вчинити ПП "Ківшсервіс" задля усунення вчинених правопорушень. Оскільки вимоги припису необхідно виконувати точно в спосіб, зазначений в приписі, в ПП "Ківшсервіс" не було об'єктивної можливості виконати вимоги припису в законний спосіб, не порушуючи при цьому вимог законодавства в есері містобудівної діяльності. Зазначає, що на перший погляд, ПП "Ківшсервіс" вчинило бездіяльність, яка полягала у невиконані вимог припису. Відповідальність за бездіяльність настає за наявності двох критеріїв у їх сукупності: об'єктивного - наявність обов'язку особи діяти певним чином і суб'єктивного - наявності в особи можливості виконати такий обов'язок, тобто вчинити необхідні дії. Враховуючи те, що обов'язковою умовою настання відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є наявність в особи можливості вчинити певну дію, тобто усунути правопорушення, вважає, що провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підлягає закриттю у зв'язку із відсутністю діяння як обов'язкового елементу складу правопорушення.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав з мотивів, вказаних у позовній заяві, просив позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, хоча був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, письмових заперечень на позов не надав.

Суд, заслухав пояснення позивача, з'ясував обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а також ті, які мають значення для вирішення справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідив докази у справі, та встановив наступне.

09 червня 2017 року Постановою Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області №11/58пз/1013-6/3273-17 було визнано ПП «Ківшсервіс» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.1 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 16 840 грн.

Не погодившись із вказаною постановою Приватне підприємство "Ківшсервіс" оскаржило її до суду.

Вирішуючи спір по суті, суд керувався наступним.

Контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації є одним з складових змісту управління у сфері містобудівної діяльності (п.6 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Пунктом 1 Порядку №553 зазначено, що він визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Пунктом 2 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно з п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до п. 12, п. 13 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва та посадові особи інспекції під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, п.п. 16-20 Порядку №533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно з п.11 Постанови КМ України №553від 23.05.2011 року та положень ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Суд наголошує, що Приватне підприємство "Ківшсервіс" на час розгляду справи в суді не оскаржувало припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.02.2017 №5/17-пл.

Судом встановлено та підтверджується і самим позивачем в позовній заяві та в судовому засіданні, що підставою прийняття Постанови від 09.06.2017 №11/58пз/1013-6/3273-17 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності було невиконання вимог припису Департаменту державної архітектурно- будівельної інспекції у Львівській області від 21.02.2017 р. №5/17пл.

Разом з тим, суд не приймає до уваги твердження позивача про неможливість виконання вимог припису та, що в приписі не було конкретно вказано дії, які необхідно вчинити ПП "Ківшсервіс" задля усунення вчинених правопорушень, оскільки предметом спору в даній справі є законність постанови, а не припису.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» - правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно з ст.3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» - справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються:

1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

3) центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

2. Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені:

1) органів державного архітектурно-будівельного контролю:

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Згідно з ст.4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» - порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ( 244-95-п ) визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабміну від 06 квітня 1995 року №244 визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлені критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень. Відповідність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень передбаченим частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям перевіряється судом з урахуванням закріпленого статтею 9 Кодексу адміністративного судочинства України принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Беручи до уваги встановлені факти суд вважає, що відповідач, з урахуванням всіх обставин, діяв обґрунтовано та у спосіб, що передбачений законами України.

За наведених обставин та враховуючи вищенаведені норми, суд дійшов до висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позову в повному обсязі.

Щодо судових витрат, то відповідно до ст. 94 КАС України підстав для їх розподілу немає.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 7-14, 23, 69, 70, 71, 86, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

Постановив:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Львівського апеляційного адміністративного суду. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

Повний текст постанови складено та підписано 28.07.2017 року.

Головуючий суддя Р. М. Брильовський

Суддя В.М. Сакалош

Суддя А.Г. Гулик