Справа № 804/2441/17
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2017-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

"25" липня 2017 р.Дніпросправа № 804/2441/17

Суддя Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Шальєва В.А., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційної скарги Державної податкової інспекції у Соборному районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 червня 2017 року у справі №804/2441/17 за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової інспекції у Соборному районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області про про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення та зобов"язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в:

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 червня 2017 року позовні вимоги задоволено частково.

10 липня 2017 року відповідач, не погодившись з рішенням суду, звернувся до суду з апеляційною скаргою у даній справі.

Вказана апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених ст.187 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

В апеляційній скарзі заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору , у зв'язку з відсутністю коштів для його сплати.

Надаючи оцінку таким доводам відповідача, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 88 КАС України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до статті 8 Закону України Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, відповідач жодних належних та допустимих доказів на підтвердження рівня майнового стану не надав, що унеможливлює суд визначити наявність/відсутність можливості сплатити судовий збір.

Проте, слід зазначити, що майновий стан сторони не є тотожним відсутності кошторисних призначень суб'єкта владних повноважень, адже держава в особі Кабінету Міністрів України взяла на себе обовязок забезпечити фінансування державних органів, яких позбавили пільг щодо сплати судового збору.

Як зазначив Вищий адміністративний суд України у постанові Пленуму від 05.02.2016 року №2 "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Таким чином, клопотання відповідача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Про відсутність підстав для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору свідчить також і ст.129 Конституції України та ст.7 КАС України, відповідно до яких однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин (у тому числі органами державної влади) своїх прав та обовязків, передбачених законами України, у звязку з чим звільнення від його сплати окремих державних органів може негативно позначитися на стані виконання належних їм за законом повноважень.

Позивачем при зверненні до суду з позовом, судовий збір було сплачено у повному обсязі, а тому звільнення відповідача від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги, буде розцінено як надання йому певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу юридичними та фізичними особами, які зобовязані сплачувати відповідний збір саме при подачі позову, що на практиці означатиме звуження їхнього права на звернення до суду. Тобто, звільнивши відповідача від сплати судового збору, принцип рівності сторін буде нівельовано, що є неприпустимим.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 подано позов про скасування податкового повідомлення рішення. Тобто, подано позов майнового характеру.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір, в редакції чинній на час подання позовної заяви (11.04.2017р.), ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою складала 1 відсоток ціни позову (1% х 50000,0 = 500,0грн.), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (0,4 х 1600,0 = 640,0грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (5 х 1600,0 = 8000,0грн.)

Отже, розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви складав 640,0грн., а відтак, розмір судового збору, який підлягає сплатити заявнику апеляційної скарги складає 704грн. (640,0грн. х 110%).

Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому згідно з частиною 3 статті 189 Кодексу адміністративного судочинства України вона підлягає залишенню без руху з наданням особі, яка звернулась з апеляційною скаргою строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 108, 187, 189 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, -

у х в а л и в:

Відмовити Державній податковій інспекції у Соборному районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Соборному районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 червня 2017 року у справі №804/2441/17 залишити без руху.

Запропонувати апелянту протягом 15 днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху усунути недоліки апеляційної скарги; а саме:

- надати оригінал документу про сплату судового збору в належному розмірі та за належними реквізитами:

отримувач: УДКСУ у Шевченківському районі м. Дніпропетровська Дніпропетровської області; рахунок отримувача: 1004; КБКД 22030101; ; банк отримувача: ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області м.Дніпропетровська; код банку отримувача (МФО): 805012. Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за апеляційною скаргою ___________ (ПІБ чи назва установи, організації заявника апеляційної скарги), Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного подання до суду.

У разі невиконання вимог цієї ухвали, апеляційна скарга повертається апелянту.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з апеляційною скаргою.

Ухвала набирає чинності відповідно до ст. 254 КАС України та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом 20 днів шляхом подання касаційної скарги.

Суддя: В.А. Шальєва