Справа № 802/823/17-а
Суддя: Крапівницька Н. Л.
Дата ухвалення: 2017-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

26 липня 2017 р. Справа № 802/823/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Крапівницької Н.Л.,

секретаря судового засідання Демченка А.М.,

за участю представників сторін:

представника позивача ОСОБА_1,

третьої особи ОСОБА_2,

третьої особи ОСОБА_3,

третьої особи ОСОБА_4,

третьої особи ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Вінниці адміністративну справу за позовом

Національного екологічного центру України

третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2

до Тульчинської районної державної адміністрації Вінницької області;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_6

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Заозерненська сільська рада Тульчинського району Вінницької області, публічне акціонерне товариство "Миронівський хлібопродукт", ТОВ "Вінницька птахофабрика" про скасування розпорядження, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справи за позовом Національного екологічного центру України, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_2 до Тульчинської районної державної адміністрації Вінницької області; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_6; треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Заозерненська сільська рада Тульчинського району Вінницької області, публічне акціонерне товариство "Миронівський хлібопродукт", ТОВ "Вінницька птахофабрика" про скасування розпорядження.

14.06.2017 року ОСОБА_2 вступила до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні позивача, подавши позовну заяву.

Ознайомившись з позовною заявою, і доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позовну заяву належить залишити без руху, з наступних підстав.

Частиною 1 статті 107 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Водночас, норми статті 106 КАС України не містять виключень та поширюють на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень цієї статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ч.5 ст.6 5. Закону України "Про судовий збір" за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Згідно з абз. 1, ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" в редакції від 01.01.2017 року судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством

Відповідно до положень ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, ст.7 Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2017 року для працездатних осіб встановлено у розмірі 1600 гривень

Відповідно до пп.1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Таким чином, при зверненні до суду з адміністративним позовом має бути сплачений судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 640 грн. (1600 грн. * 0,4 = 640 грн.) за кожну позовну вимогу немайнового характеру.

При дослідженні позовної заяви судом встановлено, що позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру.

Поряд з цим, разом з позовною заявою ОСОБА_2 було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В судовому засіданні 21 липня 2017 судом прийнято усну ухвалу, яку занесено до журналу судових засідань, про надання ОСОБА_2 строку для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду доказів про скрутний майновий стан або докази сплати судового збору в термін до 25 липня 2017 року.

Але, у судовому засіданні 25 липня 2017 року зясувалось, що ОСОБА_2В судовий збір не сплачено, та нею повторно завлено клопотання про звільнення від судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище та надання відповідних доказів у наступне судове засідання.

Надаючи правову оцінку клопотанню ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору, суд зауважує наступне.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір". Так, положеннями статті 8 зазначеного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене у позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23 січня 2015 року №2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір". У роз'ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

В підтвердження скрутного майнового становища ОСОБА_2 надала копію епікризу №4633/764 хворого ОСОБА_7 (сина, 2005 р.н.), який знаходився на лікуванні з 26.11.2016 року по 02.12.2016 року та копію трудової книжки, де міститься запис про те, що вона знаходиться на обліку у Ладижинському міському центрі зайнятості та отримує допомогу по безробіттю.

Однак, зазначені документи не можуть об'єктивно свідчити про скрутний майновий стан ОСОБА_2, оскільки, їх зміст не відображає можливих джерел її доходу (від підприємницької діяльності, інших виплат, тощо), що має бути підтверджено відповідними документальними доказами (довідками органів Державної фіскальної служби України, Пенсійного фонду, центра зайнятості, тощо.)

Суд вважає, за необхідне, для підтвердження незадовільного майнового стану ОСОБА_2, надати суду відповідну інформацію, а саме, інформаційну довідку, яка містить відомості з інформаційного фонду Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів та утриманих податків; довідку про доходи (пенсія) за 2017 рік; довідку з Пенсійного фонду про отриману пенсію 2017 році, довідку з центру зайнятості про виплачену допомогу в 2017 році, довідку про сукупний дохід сімї в 2017 році ОСОБА_2 та інші відповідні докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Оскільки, в даному адміністративному позові судовий збір не сплачено, а тому третій особі, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_2 слід усунути недоліки позовної заяви та надати суду докази сплати судового збору у розмірі 640 грн. за наступними реквізитами: УДКСУ м. Вінниці, код платежу 22030101, , банк одержувач: ГУ ДКУ у Вінницькій області, м. Вінниця, МФО 802015, р/р 4002, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд, або докази про незадовільний (скрутний) майновий стан.

З огляду на викладене, вважаю, що позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_2 необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_2 - залишити без руху.

Надати ОСОБА_2 строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду доказів про скрутний майновий стан або докази сплати судового збору до 08 серпня 2017 року.

Наступне судове засідання призначити на 10 серпня 2017 року о 9-00 год. в залі судових засідань №1 Вінницького окружного адміністративного суду.

Копію ухвали надіслати сторонам по справі для відому та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя підпис ОСОБА_8

КОПІЯ ВІРНА СУДДЯ

СЕКРЕТАР