Справа № 810/1193/17
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2017-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа 810/1193/17 Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

24 липня 2017 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Бужак Н.П., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Укрвермікуліт" до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

У С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Укрвермікуліт" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 20.03.2017 року №.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2017 року позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Перевіривши апеляційну скаргу суддя вважає, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 187 КАС України з наступних підстав.

Частиною 2 ст. 189 КАС України передбачено, що отримавши апеляційну скаргу, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її відповідність вимогам статті 187 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Згідно ч. 4 ст. 189 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається із матеріалів справи, апелянт оскаржує постанову Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2017 року, тоді як апеляційну скаргу подано 30 червня 2017 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим, представником податкового органу у апеляційній скарзі просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що копію оскаржуваної постанови, згідно супровідного листа Головним управлінням ДФС у Київській області було отримано 15.06.2017 року №572/9, проте на виконання Порядку №778, передано до іншого структурного підрозділу та отримано юридичним управлінням Головним управлінням ДФС у Київській області лише 28.06.2017 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Виходячи з наведеного, апеляційна скарга подана поза межами строків на апеляційне оскарження, а причини пропуску строку звернення до суду вказані апелянтом не приймаються до уваги, тому апелянту слід надати інші докази поважності причин пропуску строку подання апеляційної скарги.

Крім того, згідно з ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додається, документ про сплату судового збору.

Матеріали справи свідчать, що апелянтом до апеляційної скарги не долучено належним чином оформлений документ, який свідчить про сплату судового збору.

Разом з тим, представник податкового органу просить відстрочити Головному управлінню Державної фіскальної служби у Київській області сплату судового збору у зв'язку з тим, що на рахунку відповідача, як суб'єкта владних повноважень, відсутні кошти на його сплату.

Відповідно до частини 1 статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Обмежене фінансування або ж несвоєчасне перерахування коштів з державного бюджету бюджетній установі, яка діє як суб'єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору.

Вивчивши доводи клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору, підстав для його задоволення не вбачається, оскільки Закон України "Про судовий збір" в чинній редакції, положень щодо відстрочення суб'єктам владних повноважень сплати судового збору не містить.

Враховуючи, що відстрочення сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду, а також те, що у клопотанні податкового органу відсутні докази неможливості сплати судового збору, визначенні ст. 88 КАС України, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 3.1 ч. 2 ст. 4 вказаного Закону за подання до суду адміністративного позову майнового характеру, суб'єктом владних повноважень, юридичною особою розмір судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Пунктом 3.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" в редакції, що діє з 01 вересня 2015 року встановлено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2017 року встановлено у розмірі 1 600 грн.

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги відповідно становить 1760 грн. (1747,4*1,5%/100%=26,21; 1600*110%/100%=1760).

Оскільки Головним управлінням Державної фіскальної служби у Київській області не було сплачено судовий збір, то апелянт має сплатити судовий збір у сумі 1760 грн.

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок Київського апеляційного адміністративного суду () за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача - ГУДКCУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, рахунок отримувача 1007, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому згідно ст.ст. 108, 189 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до ч. 4 ст. 189 КАС України, апелянт має право надати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, де зазначити поважність причин пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження (ч. 4 ст. 189 КАС України) .

Згідно ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 88, 108, 186, 187, 189 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити Головному управлінню Державної фіскальної служби у Київській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2017 року залишити без руху.

Надати Головному управлінню Державної фіскальної служби у Київській області строк для усунення недоліків в термін протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги можуть буди оскаржені в касаційному порядку особою, яка подала апеляційну скаргу, в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Суддя: Бужак Н.П.