Справа № 813/2288/17
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2017-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2017 року справа № 813/2288/17

Львівський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Брильовського Р.М.,

судді Гулика А.Г.

судді Сакалоша В.М.

при секретарі Новак Л.М.

за участю:

представника позивача - Лаби Р.Р., Коренєвої О.М.

представника третьої особи - Тарасович О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові справу за адміністративним позовом Приватного підприємства «Піраміда» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Департамент містобудування Львівської міської ради про визнання протиправним і скасування рішення, -

Встановив:

Приватне підприємство «Піраміда» звернулося з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Департаменту містобудування Львівської міської ради про визнання протиправним і скасування рішення Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 11.04.2017 №14-мб.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області від 11.04.2017 № 14-мб про скасування містобудівних умов та обмежень не відповідає вимогам чинного законодавства, прийнято відповідачем без врахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття, упереджено, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів і цілями, для досягнення яких спрямоване це рішення, а тому підлягає скасуванню.

Вказує, що позивач з дотриманням положень ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок, їх склад та зміст 09.06.2016 р. звернувся до спеціально уповноваженого органу містобудування та архітектури - виконавчого органу Львівської міської ради - з відповідною заявою про затвердження містобудівних умов та обмежень та повним комплектом документів, визначених пунктом 2.2. Порядку, необхідних для надання містобудівних умов. Таким чином, посилання відповідача на відсутність в матеріалах справи Управління архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради звернення ПП «Піраміда» від 09.06.2016, викопіювання з оновленої топографо-геодезичної підоснови та погодження Міністерства культури України історико-містобудівного обґрунтування спростовується наданими позивачем доказами.

Крім цього, позивач звернув увагу суду, що відповідачем порушено пункт 2 частини 4 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. № 698, оскільки з метою повного та об'єктивного здійснення державного нагляду відповідач зобов'язаний був витребувати від Управління архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради, а також від ПП «ПІРАМІДА» документи, яких не було виявлено під час перевірки.

Стверджує, що проведення перевірки здійснювалося у відсутності представника ПП «Піраміда», що у свою чергу позбавило позивача надати усю необхідну документацію, яка ним подавалася під час звернення до спеціально уповноваженого органу містобудування та архітектури для отримання містобудівних умов та обмежень, тим самим спростувати нібито виявлені порушення.

Також позивач зазначив, що відповідачем жодного припису ПП «Піраміда» про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не складалося та не надсилалося, тому вважає, що спірне рішення прийнято із грубим порушенням вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду та поза межами компетенції відповідача.

В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали, просили адміністративний позов задовольнити повністю.

Відповідач адміністративний позов заперечив з підстав, викладених у письмовому запереченні. Зазначив, що керуючись положеннями ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та пп. 5 п. 15 Порядку № 698, відповідно до наказу Держархбудінспекції від 21.03.2017 року № 442, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області проведено позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження Управлінням архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради містобудівної діяльності, а саме надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на вул. Весела. 5 у м. Львові, затверджених рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради від 29.12.2016 № 1282.

Під час проведення перевірки Департаментом Державної архітектурно - будівельної інспекції у Львівській області встановлено, що зазначені містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані ПП «Піраміда» з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. За результатами проведеної перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.04.2017 № 14-мб,

У відповідності до п. 32 Порядку № 698 та з урахуванням виявлених порушень в ході проведення перевірки, посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області прийнято оскаржуване рішення, на підставі якого скасовано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на вул. Весела. 5 у м. Львові, затверджених рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради від 29.12.2016 № 1282, виданих позивачеві.

Отже, вважає, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області правомірно прийнято рішення від 11.04.2017 №14-мб, відповідно до якого скасовано видані ПП «Піраміда» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 29.12.2016 № 1282 на вул. Веселій, 5 м. Львові, а позовні вимоги ПП «Піраміда» необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Департамент містобудування Львівської міської ради долучив до матеріалів справи пояснення, в яких зазначив, що позовні вимоги ПП «Піраміда» є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Зазначив, що Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», на який посилається відповідач, було прийнято 07.02.2011 р., через 7 років після того, як ПП «Піраміда» було відведено земельну ділянку в оренду (26.06.2003 р.). Відтак твердження інспекції про порушення ч. 3.ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є неправомірними

Крім цього, вказав, що позивачем було подано вичерпний комплект документів, який передбачено Порядком надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, наміри забудовника відповідали положенням відповідної містобудівної документації, тому підстави для відмови у наданні ПП «Піраміда» містобудівних умов та обмежень були відсутні.

На основі наведеного вище, вважає, що порушення законодавства, викладені в акті перевірки № 14-мб від 03.04.2017 р., а саме: порушення вимог ч.3 ст.23 Закону України «Про регулювання містобудівної документації», п.1.1, п.1.2, п.3.1, абз.2 п.2.1, п.3.7 «Порядку надання містобудівних умов» затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку № 109 від 07.07. 2011 р., є такими, що не відповідають дійсності.

Також зауважив, що містобудівні умови та обмеження не є документами, які дають право па виконання підготовчих та будівельних робіт і не засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, а також не є рішеннями управління архітектури, тому не можуть бути скасовані. Відтак, просив задовольнити позов, поданий позивачем та скасувати рішення № 14-мб від 11.04.2017 р. про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво Приватним підприємством «Піраміда» готелю на вул. Веселій, у м. Львові.

Суд заслухав пояснення представників позивача та третьої особи, дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази, оцінив їх в сукупності і встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

03.04.2017 року головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федів Романом Миколайовичем, Хар Мартою Іванівною та Мончак Олександрою Богданівною була проведена позапланова перевірка Управління архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради.

За результатами перевірки відповідачем було складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.04.2017 № 14-мб, яким було встановлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме ч. 3. ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.1.1, п.1.2 абз.2 п.2.1, п.3.7. «Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109.

Так, в Акті перевірки вказано, що в пакеті документів, на підставі яких були затверджені містобудівні умови та обмеження, відсутні:

звернення 77/7 «ПІРАМІДА» від 09.06.2016 (зареєстроване в Львівській міській раді від 10.06.2016 за № 2-13248/АП-24);

викопіювання з оновленої топографо-геодезичної підоснови у масштабі 1:2000, чим порушено пп. Г п. 3.7. Розділу III «Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109;

план зонування Галицького району м. Львова або детальний план території;

погодження Міністерства культури України щодо режиму використання історичного ареалу м. Львова, чим порушено ч.3 ст.24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі Акту перевірки від 03.04.2017 відповідачем прийнято Рішення № 14-мб від 11.04.2017 року, яким Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області скасував дію містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки на вул. Веселій, 5 у м. Львові, затверджених рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради від 29.12.2016 № 1282, яке оскаржив позивач.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, добросовісно.

Відповідно до статті 1 Закону України від 17 лютого 2011 року «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією; містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій (пункти 8, 7 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Відповідно до статті 5 цього ж Закону програми розвитку регіонів та населених пунктів, програми господарського, соціального та культурного розвитку повинні узгоджуватися з містобудівною документацією відповідного рівня. Вимоги містобудівної документації є обов'язковими для виконання всіма суб'єктами містобудування.

Згідно з частинами першою-другою статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва. Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Частиною четвертою цієї статті передбачено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до частини п'ятої статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

За частиною першою першої статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» однією з основних складових вихідних даних є містобудівні умови та обмеження.

Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі (частини друга, третя статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень. Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури. Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об'єкта незалежно від зміни замовника. Зміни до містобудівних умов та обмежень можуть вноситися тільки за згодою замовника (частини шоста - восьма статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Процедуру надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст визначає Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109 (далі - Порядок № 109).

Відповідно до пункту 2.1. Порядку № 109, містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом семи робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви разом із документами, передбаченими пунктом 2.2 цього розділу, у порядку, встановленому Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно п.2.2 Порядку №109 для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовником додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

Згідно з пунктом 2.4. цього Порядку підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

Розділ ІІІ вказаного порядку визначає склад та зміст містобудівних умов та обмежень. Так, пункт 3.7 Порядку передбачає, що графічна частина містобудівних умов та обмежень містить: а) кадастрову довідку з містобудівного кадастру (у разі наявності); б) черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); в) ситуаційний план місця розташування об'єкта будівництва; г) викопіювання з оновленої топографо-геодезичної підоснови у масштабі 1:2000, надане замовником; ґ) викопіювання з містобудівної документації.

Отже, законодавець встановив перелік документів, які повинні бути додані до заяви про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та визначив єдину підставу для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, документи, передбачені пунктом 2.2. Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, позивачем подані у повному обсязі разом з заявою про видачу містобудівних умов та обмежень від 09.06.2016 року, на звороті якої міститься опис поданих документів. Крім цього, позивачем долучено погодження Міністерства культури України від 11.03.2016 року №91/10/61-16 та викопіювання з топографо-геодезичного плану із відмітками погодження.

Відтак, твердження відповідача про порушення вимог п.1.1, п.1.2 абз.2 п.2.1, п.3.7. «Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109 суд вважає необґрунтованими.

Щодо порушення вимог ч.3 ст.24 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд враховує наступне.

Даною нормою передбачено заборону передачі (надання) земельних ділянок із земель державної або комунальної власності у власність чи користування фізичним та юридичним особам для містобудівних потреб у разі відсутності плану зонування або детального плану території, затвердженого відповідно до вимог цього Закону.

Відповідно до вимог ст. 123 Земельного кодексу особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності за проектом землеустрою щодо її відведення, звертається з клопотанням про надання дозволу на його розробку до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 Земельного Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки.

Судом встановлено, що позивач звернувся із заявою від 09.06.2017 року до Департаменту містобудування Львівської міської ради з метою отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, а не з проханням передати (надати) у власність чи користування земельну ділянку на будівництво готелю на вул. Веселій, у м. Львові. Тому покликання відповідача на ч.3 ст.24 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд вважає помилковими.

В той же час, жодних обґрунтувань невідповідності намірів ПП «Піраміда» забудови земельної ділянки положенням містобудівної документації на місцевому рівні, відповідачем в акті перевірки від 03.04.2017 № 14-мб не вказано.

Щодо порядку проведення перевірки та прийняття спірного рішення, суд зазначає.

Згідно ч.2 ст.41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.1 та п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698, в редакції, яка діяла на момент проведення перевірки, (далі - Порядок № 698) нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі (далі - головні інспектори будівельного нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Відповідно до п.3 Порядку №698 одним із основних завдань нагляду є скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів.

Відповідно до п.6 Порядку №698, головні інспектори будівельного нагляду під час здійснення нагляду зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати нагляд у межах повноважень, передбачених законодавством.

Пункт 4 Порядку №698 уповноважує головних інспекторів під час здійснення будівельного нагляду витребовувати від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади. Крім цього, головні інспектори мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень об'єктів нагляду та об'єктів будівництва, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду.

В той самий час, відповідач обмежився лише констатацією відсутності документів на час здійснення позапланової перевірки, проте жодних дій щодо витребовування документів та матеріалів для повного, об'єктивного з'ясування обставин, які зумовили перевірку, відповідачем не вчинено.

Крім цього, пунктом 32 Порядку № 698 передбачено, що якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Слід вказати, що питання щодо можливості усунення виявлених порушень під час перевірки відповідачем не з'ясовувалось. Таким чином, відповідачем не враховано балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів ПП «Піраміда» і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи результатів державного нагляду, відповідно до п. 32 Порядку.

Щодо компетенції прийняття спірного рішення відповідачем, суд звертає увагу, що рішенням №14-мб від 11.04.2017 р. скасовано дію містобудівних умов та обмежень, а не рішення виконавчого комітету Львівської міської ради від 29.12.2016 № 1282 про їх затвердження.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених ст. 72 цього Кодексу. У відповідності до п. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), розсудливо, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

З огляду на вказані вище норми закону, на підставі встановлених фактичних обставин справи, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами порушення позивачем вимог ч. 3 ст. 23 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.1.1, п.1.2, п.3.1, абз.2 п.2.1, п.3.7 «Порядку надання містобудівних умов» (затверджено Наказом Міністерства регіонального розвитку № 109 від 07.07.2011 р.).

Зважаючи на наведене вище, суд прийшов до висновку, що Рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області № 14-мб від 11.04.2017 р. про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво Приватним підприємством «Піраміда» готелю на вул. Веселій, у м. Львові, не узгоджується з критеріями, перелік яких наведено у частині 3 статті 2 КАС України, тому його слід скасувати як протиправне.

Враховуючи вимоги пункту 1 частини другої статті 162 КАС України суд приходить до висновку, що адміністративний позов слід задовольнити повністю.

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 7-14, 24, 69, 70, 71, 86, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України,-

Постановив:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області про скасування містобудівних умов та обмежень № 14-мб від 11.04.2017 р.

Стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України за рахунок її бюджетних асигнувань 1600 (одна тисяча шістсот) грн. сплаченого судового збору на користь Приватного підприємства «Піраміда».

Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Львівського апеляційного адміністративного суду. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

Повний текст постанови складено та підписано 31.07.2017 року.

Головуючий суддя Брильовський Р.М.

Суддя Гулик А.Г.

Суддя Сакалош В.М.