Справа № 766/12568/16-а
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2017-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2017 р.м.ОдесаСправа № 766/12568/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Прохоренко В.В.
Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Вербицької Н.В., Джабурія О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 03 лютого 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування приписів та постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

17.10.2016р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування приписів від 19.09.2016р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства; визнання протиправною та скасування постанови №10/519/01-24 від 03.10.2016р. про накладення на нього штрафу в сумі 52200грн. за вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого абз.2 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем порушена процедура та порядок притягнення його до адміністративної відповідальності, тому оскаржувані рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.02.2017р. у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом першої інстанції, при вирішенні справи, норм матеріального та процесуального права, тому просить постанову суду скасувати та ухвалити нову про задоволення позовних вимог.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає частковому задоволенню.

Так, судом встановлено, що 19.09.2016р. була проведена перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил фізичної особи підприємця ОСОБА_1 щодо об'єкта будівництва - реконструкція магазину по АДРЕСА_1. За результатами перевірки складений акт від 19.09.2016р., в якому зазначено, що приміщення магазину належить на праві власності ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 09.03.2011р. Вказане приміщення передано в оренду ФОП ОСОБА_3 для здійснення підприємницької діяльності, розміщення кафе. На момент перевірки в приміщеннях магазину розпочато будівельні роботи з реконструкції: влаштовано пройоми, виконано перепланування. Дозвільні документи на реконструкцію не оформлені, що є порушенням ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.25 Закону України «Про основи містобудування», п.1.7 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва». /а.с.9/

На підставі акту перевірки були винесені приписи від 19.09.2016р. про зобов'язання позивача оформити дозвільну документацію на виконання будівельних робіт до 19.12.2016р. та про зупинення будівельних робіт до оформлення дозвільної документації - строк виконання до 26.09.2016р. /а.с.12, 13/ Примірники приписів позивач отримав особисто.

Крім цього, був винесений протокол від 19.09.2016р. про призначення справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності до розгляду на « 11:00» 03.10.2016р. Другий примірник протоколу позивач отримав особисто. /а.с.10-11/

Постановою №10/519/01-24 від 03.10.2016р. фізична особа-підприємець ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та на нього накладений штраф у сумі 52200грн. /а.с.14/

Не погоджуючись з постановою про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення у сфері містобудівного законодавства, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов до висновку, що перевірка позивача проведена у відповідності до вимог законодавства, та постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є правомірною.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія приходить до наступних висновків.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Відповідно до Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 9 частини 7 цього Порядку передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставою для проведення цієї перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 17 Порядку №553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис)

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України ( ст. 20 Порядку № 553).

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням ( ст. 21 Порядку № 553).

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до абз.1 п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Наведена норма кореспондує з правом суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (п. 13 Порядку №553).

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Ст. 2 вказаного Закону серед суб'єктів містобудування визначає замовників будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно.

Як вбачається з матеріалів справи, перевірка проводилась на підставі належним чином оформленого направлення для проведення позапланової перевірки, у присутності суб'єкта містобудування. /а.с.8-13/

Відповідно до договору оренди нежитлового приміщення від 26.08.2016р. спірний об'єкт магазину був переданий позивачу з метою ведення підприємницької діяльності, розміщення кафе (за умови узгодження з дозвільними службами міста Херсона, без компенсації з боку орендодавця). /а.с.59/

Згідно ДБН А2.2-3:2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкцією є перебудова введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри тощо).

Наданий позивачем висновок будівельно-технічного дослідження №47/2016 не спростовує висновків перевірки про здійснення позивачем будівельних робіт, оскільки експертом фактично досліджувалось питання, чи відносяться проведені роботи до категорії самочинного будівництва. /а.с.39-44/

При цьому згідно до схеми приміщень, позивачем здійснені будівельні роботи стовно знесення несучої перегородки №2 (розмір стінки свідчить, що вона є несучою конструкцією), здійснено пройом несучої конструкції, дверний утвір. /а.с.44/

Наданий позивачем план будівлі, як додаток до акту прийому - передачі за договором оренди від 26.08.2016р. (в додатках до апеляційної скарги), містить підтвердження розібрання несучої стіни, однак зміни до плану будівлі зроблені самостійно, без належного проектного затвердження та посвідчення у передбаченому законом порядку, тому не можуть бути прийняті судом, як належний доказ щодо законності підстав здійснення будівельних робіт. /а.с.126/

Інших доказів щодо обґрунтованості законних підстав проведення будівельних робіт позивачем до суду не надано.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995р. №244, якій визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до абз.2 п.4 с.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації: на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести мінімальних заробітних плат.

Таким чином, оскільки відповідач здійснив реконструкцію магазину без оформлення права на виконання будівельних робіт, тому постанова про накладення на нього адміністративного стягнення за порушення ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.25 Закону України «Про основи містобудування», п.1.7 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробничтва» у вигляді штрафу, є правомірною.

Крім того, згідно п.1 ч.2 ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Відповідно п.2 ч.1 ст.18 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні зокрема усі адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Частиною 2 ст.18 КАС України окружним адміністративним судам підсудні адміністративні справи, у яких однією зі сторін є орган державної влади, інший державний орган, орган влади Автономної Республіки Крим, обласна рада, Київська або Севастопольська міська рада, їх посадова чи службова особа,

Частиною першою статті 21 КАС України передбачено, що якщо справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги (вимог) - місцевому загальному суду як адміністративному суду, таку справу розглядає окружний адміністративний суд.

Згідно обставин справи відповідачем в даному спорі Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, а вимоги заявлено про визнання протиправними та скасування постанови Управління про притягнення позивача до відповідальності, які підсудні місцевому суду, як адміністративному; а також про визнання протиправними та скасування приписів Управління щодо усунення порушень, які підсудні окружному адміністративному суду.

Разом з тим, даний спір був розглянутий місцевим загальним судом як адміністративним судом, тобто неналежним судом, який не має відповідних повноважень на розгляд вказаного спору, що є порушенням правил підсудності.

Оскільки неналежний суд розглянув справу в першій інстанції, то фактично вказаний спір не був розглянутий у встановленому процесуальним законодавством порядку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 202 КАС України підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильно вирішення справи або питання, а так само розгляд і вирішення справи неповноважним судом.

Таким чином, оскільки справа розглянута не повноважним судом, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову у задоволенні позову.

Керуючись, ст.ст. 197, 198, 202, 205, 207 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково, постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 03 лютого 2017 року скасувати.

Прийняти у справі нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування приписів та постанови про накладення штрафу у справі про адміністративне правопорушення.

Постанова набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий: А.В. Крусян

Суддя: Н.В. Вербицька

Суддя: О.В. Джабурія