Справа № 826/15565/16
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2017-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 липня 2017 року письмове провадження № 826/15565/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів : головуючого судді Арсірія Р.О., суддів Кузьменка В.А., Огурцова О.П., розглянувши адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАДЕУС КО»

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування постанови

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «АМАДЕУС КО» (далі також - ТОВ «АМАДЕУС КО», позивач) з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі також - ДАБІ, відповідач) в якому просить скасувати постанову Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві № 229/16/10126-25/2009/0213 від 20.09.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, ухвалену щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАДЕУС КО».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що постанова № 229/16/10126-25/2009/0213 від 20.09.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є незаконною, прийнятою з порушенням прав позивача. При винесенні оскаржуваної постанови ДАБІ діяла всупереч діючому законодавству.

Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження без його участі. Просив задовольнити позов.

Представник відповідача під час розгляду справи позовні вимоги не визнав в повному обсязі та просив у їх задоволенні відмовити, підтримавши доводи, викладені у письмових запереченнях проти позову. В судове засідання 21.06.2017 уповноважений представник відповідача не прибув, хоча був належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду.

Суд, встановивши відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, керуючись частиною 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалив розглядати справу у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАДЕУС КО» за об'єктом «Реконструкція об'єктів інженерної та транспортної інфраструктури під Конгресно-виставковий центр на вул. Паркова дорога у Печерському районі м. Києва», за адресою вул. Паркова дорога, 16-А, м. Київ.

Під час перевірки виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: приміщення ресторану та інші споруди (№17,18 за ГП), які згідно експертного звіту ДП «Укрдержекспертиза» № 00-284-13/ЦБ від 31.05.2013 є 2 пусковим комплексом 1 черги будівництва об'єкту будівництва: «Реконструкція об'єктів інженерної та транспортної інфраструктури під Конгресно-виставковий центр на вул. Паркова дорога у Печерському районі м. Києва», частково експлуатується під заклад громадського харчування «CHI be Decadence» та майданчик для чиллерів без прийняття об'єкта в експлуатацію, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до виданого дозволу від № ІУ 88 від 18.07.2013 об'єкт відноситься до V (п'ятої) категорії складності.

На підставі встановленого порушення, Департаментом державної архітектурно - будівельної інспекції у місті Києві 09.09.2016 складено протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності та винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким, позивачу прописано усунути виявлені порушення до 10.10.2016 і заборонено з 09.09.2016 року експлуатацію приміщень ресторану та інших споруд (№17,18 за ГП), які згідно експертного звіту ДП «Укрдержекспертиза» № 00-284-13/ЦБ від 31.05.2013 є 2 пусковим комплексом 1 черги будівництва об'єкту будівництва: «Реконструкція об'єктів інженерної та транспортної інфраструктури під Конгресно-виставковий центр на вул. Паркова дорога у Печерському районі м. Києва».

20.09.2016 року Департаментом державної архітектурно - будівельної інспекції у місті Києві прийнято постанову № 229/16/10/26-25/2009/0213 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою за порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 1 305 000,00 грн.

Не погоджуючись з оскаржуваною постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи даний адміністративний спір суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 10 Закону України від 20.05.1999 № 687-XІV «Про архітектурну діяльність» (на момент виникнення спірних правовідносин) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VІ «Про регулювання містобудівної діяльності» (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 3038-VІ) (на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 6 статті 7 Закону № 3038-VІ управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється «Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (надалі Порядок №553) (на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності до п. 1, 2, 3 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва. Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України. Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції (п.5 Порядку №553).

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки (п.7 Порядку №553).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п.16, п.18 Порядку №553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п. 17, п. 19, п. 20 Порядку №553).

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуваною постановою № 229/16/10/26-25/2009/0213 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивача за порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 1 305 000,00 грн.

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушенням у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

За змістом ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Як встановлено абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (на момент виникнення спірних правовідносин) суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію.

Суд враховує, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві разом із протоколом про порушення у сфері містобудівної діяльності одночасно було винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким, позивачу прописано усунути виявлені порушення, до яких віднесено експлуатацію приміщень ресторану та інших споруд (№17,18 за ГП), які згідно експертного звіту ДП «Укрдержекспертиза» № 00-284-13/ЦБ від 31.05.2013 року є 2 пусковим комплексом 1 черги будівництва об'єкту будівництва: «Реконструкція об'єктів інженерної та транспортної інфраструктури під Конгресно-виставковий центр на вул. Паркова дорога у Печерському районі м. Києва».

Як повідомив позивач, а відповідач не спростував, зазначений припис про усунення порушень у сфері містобудівної діяльності позивач оскаржував у суді.

Зокрема, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.11.2016 в адміністративній справі № 826/14698/16 задоволено повністю позов ТОВ «Амадеус Ко» до Державної архітектурно-будівельної інспекції про визнання протиправним та скасування припису від 09.09.2016 року. Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 07.11.2016 апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишено без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 листопад 2016 року - залишено без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

З огляду на це, суд під час розгляду даної справи приймає до уваги висновки, викладені у постанові Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.11.2016 в адміністративній справі № 826/14698/16.

Зокрема, під час розгляду адміністративної справи №826/14698/16 та постановлення у ній рішення встановлено, що відповідачем не виявлено конкретних проведених будівельних робіт та/або реконструкції у розрізі кожного з приміщень ресторану та інших споруд (№17, №18 за ГП), які згідно експертного звіту ДП «Укрдержбудекспертиза» №00-0284-13/ЦБ від 31.05.2013 є 2 пусковим комплексом 1 черги будівництва об'єкту будівництва «Реконструкція об'єктів інженерної та транспортної інфраструктури під Конгресно-виставковий центр на вул. Паркова дорога у Печерському районі м. Києва», після проведення яких вимагається прийняття їх в експлуатацію згідно закону.

Висновок про наявність порушення у вигляді експлуатації об'єкта, що підлягав введенню в експлуатацію, зроблено відповідачем на тій підставі, що на момент проведення позапланової перевірки позивач мав дозвіл на виконання будівельних робіт, виданий Держархбудінспекцією від 18.07.2013 року №ІУ 88, а також сертифікат серії ІУ №44 про відповідність закінченого будівництва об'єкта «Реконструкція об'єктів інженерної та транспортної інфраструктури під Конгресно-виставковий центр на вул. Паркова дорога у Печерському районі м. Києва, 1 пусковий комплекс, 1 черга будівництва», інші підстави не зазначені.

Також в адміністративній справі № 826/19916/16 суд встановив, що будівля по вул. Парковій у Печерському районі, як новозбудований об'єкт, повністю прийнята в експлуатацію, про що свідчать подані позивачем копії сертифіката КВ №6 про засвідчення відповідності закінченого будівництвом об'єкта «Будівництво об'єктів інженерної і транспортної інфраструктури в районі Паркової дороги у м. Києві (перший пусковий комплекс)», виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві 31.05.2012, сертифіката КВ №7 про засвідчення відповідності закінченого будівництвом об'єкта «Будівництво об'єктів інженерної і транспортної інфраструктури в районі Паркової дороги у м. Києві (другий пусковий комплекс)», виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві 31.05.2012, сертифіката КВ №8 про засвідчення відповідності закінченого будівництвом об'єкта «Будівництво об'єктів інженерної і транспортної інфраструктури в районі Паркової дороги у м. Києві (третій пусковий комплекс)», виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві 03.12.2012, сертифіката КВ №6 про засвідчення відповідності закінченого будівництвом об'єкта «Будівництво об'єктів інженерної і транспортної інфраструктури в районі Паркової дороги у м. Києві (четвертий пусковий комплекс)», виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві 03.12.2012, сертифіката КВ №7 про засвідчення відповідності закінченого будівництвом об'єкта «Будівництво об'єктів інженерної і транспортної інфраструктури в районі Паркової дороги у м. Києві (п'ятий пусковий комплекс)», виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві 03.12.2012.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що доводи відповідача про те, що експлуатація позивачем закладу громадського харчування «CHI by Decadence» та майданчику для чиллерів без прийняття об'єкта в експлуатацію є порушенням ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що є підставою для притягнення до відповідальності згідно абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (на момент виникнення спірних правовідносин), не підтверджуються наявними у справі доказами.

Отже, у зв'язку з викладеним, оскаржувана постанова № 229/16/10/26-25/2009/0213 від 20.09.2016 року є необґрунтованою та протиправною, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно ч. 1, 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, не доведена правомірність та обґрунтованість оскаржуваної постанови з урахуванням вимог встановлених ч.2 ст.19 Конституції України та ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

За таких обставин, Окружний адміністративний суд міста Києва за правилами, встановленими ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлений позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на викладене, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються на користь позивача згідно з ч. 1 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись положеннями ст. ст. 2, 17, 71, 86, 94, 128, 158-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАДЕУС КО» задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві № 229/16/10126-25/2009/0213 від 20.09.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Присудити з бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАДЕУС КО» () понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 19 575,00 грн (дев'ятнадцять тисяч п'ятсот сімдесят п'ять гривень 00 копійок).

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий Суддя Р.О. Арсірій

Судді О.П. Огурцов

В.А. Кузьменко