Справа № 824/517/17-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2017-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 липня 2017 р. м. Чернівці Справа № 824/517/17-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до Чернівецької міської ради про скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень права власності на нерухоме майно,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до Чернівецької міської ради про скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень індексний номер: 32030515 від 25.10.2015 року, 32025657 від 25.10.2015 року, 32032903 від 25.10.2015 року та внесені по них до реєстру записи про право власності № 17076166, № 17071904, №17072185, №17078388, № 17078559, 17078109.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; 5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів. Так, відповідно до частини 4 статті 105 КАС України адміністративний позов може містити вимоги про: 1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; 2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; 3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; 5) виконання зупиненої чи невчиненої дії; 6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Згідно ст. 105 КАС України позов предявляється до адміністративного суду у формі позовної заяви, яка має відповідати вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Перевіривши позовну заяву на предмет дотримання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, суд залишає її без руху з наступних підстав.

Також суд зазначає, що відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 107 КАС України суд після одержання позовної заяви зясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо подано заяву про поновлення цього строку, то чи є підстави для її задоволення).

Відповідно до ч. 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інших інтересів встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку (ст. 100 КАС України).

Із змісту позовної заяви видно, що представник позивачів просить скасувати державну реєстрації прав та їх обтяжень індексний номер: 32030515 від 25.10.2015 року, 32025657 від 25.10.2015 року, 32032903 від 25.10.2015 року та внесені по них до реєстру записи про право власності № 17076166, № 17071904, №17072185, №17078388, № 17078559, 17078109 без зазначення дати. При цьому, не надав обґрунтованого підтвердження поважності причин пропущення строку звернення до суду.

З позовної заяви та приєднаних до неї документів, неможливо визначити коли позивачі дізналися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Крім того, відповідно до частини 2 статті 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Письмовими доказами є документи, які за змістом ч. 2 ст. 69, ч. 4 ст. 79, п. 6 ч. 1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України подаються в оригіналах або належним чином засвідчених копіях.

Як видно із змісту позовних вимог, представник позивачів просить суд скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 32030515 від 25.10.2015 року, 32025657 від 25.10.2015 року, 32032903 від 25.10.2015 року та внесені по них до реєстру записи про право власності № 17076166, № 17071904, №17072185, №17078388, № 17078559, 17078109 без зазначення дати.

Однак, не надав жодного письмового доказу, зокрема рішення, які оскаржуються та які просить скасувати, а також жодних доказів щодо протиправності дій посадових осіб відповідача, в обґрунтування позовних вимог щодо скасування вищевказаних рішень, що не відповідає вимогам частини 4 статті 105 КАС України.

У звязку з наведеним позивачам слід привести свої вимоги у відповідність до положень частини 4 статті 105 КАС України або ж надати уточнення до позовних вимог, або від кожного окремо з позивачів та зазначенням чиї права ким саме порушено, в чому бачать порушене право, оскільки можливо може бути порушено право кожного окремо з позивачів та з різних підстав. Крім того, необхідно надати пояснення чи зверталися позивачі кожний окремо до відповідача про врегулювання спору в досудовому порядку, оскільки зазначають про помилковість прийнятих рішень.

Відповідно до частини 2 статті 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Письмовими доказами є документи, які за змістом ч. 2 ст. 69, ч. 4 ст. 79, п. 6 ч. 1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України подаються в оригіналах або належним чином засвідчених копіях.

Судом встановлено, що у позовній заяві недостатньо наведені обґрунтування позовних вимог щодо кожного з позивачів.

Слід додати, що згідно з пунктом 5.27 наказу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 р. № 55 копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів "Згідно з оригіналом", назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа.

Перевіривши подані позивачами документи, судом встановлено, що на наданих копіях документів позивачем в порушення зазначених вимог жоден із доданих до позовної заяви фотокопій документів не засвідчений належним чином, а відтак фотокопії документи, додані до позовної заяви, не можуть вважатися засвідченими належним чином тобто бути належними доказами.

Як вбачається із позовної заяви, вказана заява підписана ОСОБА_6, однак до позовної заяви не додано будь якого документа, що посвідчує особу представника.

Частиною 2 статті 48 КАС України встановлено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

У наданих матеріалах, додатках, відсутні будь, які докази, які б давали можливість встановити особу, яка подала адміністративний позов, або представника та не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи, яка підписала подала позовну заяву.

Наведене вище, в контексті положень статті 107 КАС України, не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (адвоката), яка підписала та подала позовну заяву від імені позивача, а відтак свідчить про недотримання вимог статті 106 КАС України та є недоліком позовної заяви.

Частиною 4 статті 106 КАС України передбачено, що позовна заява підписується позивачем, або його представником. З цього приводу суд зазначає, що заява надана суду на шести стандартних аркушах, яка підписана ОСОБА_6.

У наданих матеріалах, додатках, відсутні будь, які докази, які б давали можливість встановити особу, яка подала адміністративний позов, або представника та не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (адвоката), яка підписала та подала позовну заяву від імені позивача.

При цьому суд зазначає, що адміністративна процесуальна дієздатність органу, юридичної особи виникає і припиняється разом із виникненням і припиненням адміністративної процесуальної правоздатності.

Суд вважає, що вказані обставини не дозволяють судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (адвоката), яка підписала та подала позовну заяву від імені позивача, а відтак свідчить про недотримання вищевказаних вимог.

Частиною 4 статті 106 КАС України передбачено, що позовна заява підписується позивачем, або його представником. У наданих матеріалах, додатках містяться копії, які посвідчені печаткою Адвокатське об'єднання "Поляк Кирилюк" однак відсутні будь, які докази, які б давали можливість встановити особу, яка подала адміністративний позов, або представника та не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (адвоката), яка підписала та подала позовну заяву від імені позивача, а також посвідчила копії доданих матеріалів.

З цього приводу суд зазначає, що частиною пятою ст. 106 КАС України передбачено, що у випадку подання позовної заяви представником з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника. В контексті наведеного слід зазначити, що частиною 1 статті 59 КАС України визначено, що повноваження на ведення справи в суді дає представникові право на вчинення від імені особи, яку він представляє, усіх процесуальних дій, які може вчинити ця особа. Розпорядження довірителя представникові, який бере участь в адміністративному процесі на основі договору, щодо ведення справи є обов'язковими для нього.

Спеціальні правила встановлено також частиною 5 статті 58 КАС України, якою передбачено, що повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватися ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором про надання правової допомоги. До ордера обов'язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій. Витяг засвідчується підписом сторін.

Як вбачається із позовної заяви, вказана заява підписана ОСОБА_6, однак до позовної заяви не додано будь якого документа, що посвідчує особу представника позивача, керівника юридичної особи, а також договору на підтвердження повноважень представника позивача на ведення справи в суді та на підписання позовної заяви, а відтак з урахуванням викладених положень КАС України вказаний недолік позовної заяви підлягає усуненню шляхом надання оригіналу договору або засвідченого сторонами витягу з нього, а також документа, що посвідчує особу позивача, а також представника позивача.

Наведене вище, в контексті положень статті 107 КАС України, не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (заявника), яка підписала та подала заяву від імені позивача, а також посвідчила копії окремих додатків позовної заяви, відтак, свідчить про недотримання вимог статті 106 КАС України та є недоліком позовної заяви.

Частиною 3 статті 106 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає ЗУ "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно статті 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону. Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання позову немайнового характеру, який подано фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2017 р." з 1 січня 2017 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600,00 грн.

Як встановлено судом, позивачі звертаючись до суду заявили 9 позовних вимог немайнового характеру. Дослідженням квитанції про сплату судового збору від 19.07.2017 року, встановлено, що лише позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір в розмірі 640,00 грн., тобто за одну позовну вимогу немайнового характеру.

Відтак, позивачі повинні сплатити судовий збір, у розмірі, передбаченому чинним законодавством.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють подальший розгляд справи, оскільки позивачем не дотримано вимог ст. 106 КАС України. Тому у суду є достатньо підстав для залишення позовної заяви без руху та надання строку для усунення недоліків, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Крім того, згідно до п. 1 ч. 3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

У звязку з цим, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 106, 107, 160, 165 та ч. 1 ст. 108 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити п'ятиденний строк для усунення недоліку, зазначеного в мотивувальні частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

4. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявникові.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя П.Д. Дембіцький