Справа № 578/517/17
Суддя: Косар А. І.
Дата ухвалення: 2017-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 578/517/17
провадження №2-а/578/17/17
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

18 липня 2017 року смт Краснопілля

Краснопільський районний суд Сумської області в складі головуючого судді Косар А.І.

за участю

секретаря судового засідання Авраменко О.Є.

позивача ОСОБА_1

представника позивача адвоката ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

з викликом свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Краснопілля адміністративну справу

за адміністративним позовом ОСОБА_1 в особі представника позивача адвоката ОСОБА_2

до інженера з охорони та захисту лісу Державного підприємства «Краснопільське лісове господарство» ОСОБА_3

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року ОСОБА_1 в особі представника - адвоката ОСОБА_2 звернувся до суду з даним позовом. В обгрунтування позовних вимог позивач зазначає, що його дійсно було затримано при виїзді з лісу, однак у кв. №48 вид 10 Великобобрицького лісництва він дерев не рубав. Посадовою особою не було звірено пеньки зрублених дерев з тими, що знаходилися у кузові його автомобіля. Посадова особа прийняла відносно нього рішення не у спосіб, передбачений нормами КУпАП, та без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Відповідач на позовну заяву подав письмове заперечення проти позову, в якому просить в задоволенні позову відмовити в повному обсязі за необґрунтованістю. Указав, що діяв у законний спосіб в межах чинного законодавства. Оскаржувану постанову виніс на підставі протоколу про адміністративне правопорушення /ас 18-20/. У суді надав пояснення, що ОСОБА_1 безпосередньо був затриманий лісником у лісі, на місце події була викликана поліція і працівники поліції проводили слідчі дії, відбирали пояснення, опечатали транспортний засіб та транспортували до відділення поліції. Підтвердив, що дрова, які лежали у машині, залишились не звіреними з виявленими у лісі пеньками, збитки нараховані за кількістю виявлених пеньків. На його переконання, ОСОБА_1 зрублені дрова перевозив за декілька разів. Оскільки наявна бензопила одна, тому адміністративний протокол було складено на одну особу, незважаючи на затримання двох осіб. Жоден із свідків події не давав йому свідчення.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали і просили задовольнити. Зокрема, ОСОБА_1 надав пояснення, що приблизно за тиждень до події 26.05.2017 він заїхав на машині у ліс по дрова, проїхався, і в одному місці побачив купу напиляних дров, після чого повернувся додому. Через неділю знову приїхав у ліс, знайдені раніше дрова лежали на місці, подумав, що вони нікому не потрібні, і вирішив їх розпиляти за допомогою бензопили. Загружав в авто разом з братом. На виїзді з лісу був зупинений лісником ОСОБА_4, останній сказав глушити двигун авто, а сам пішов телефонувати до поліції. З лісником була бригада людей, вони перегородили шлях, він та його брат сиділи у кабіні авто і чекали на приїзд поліції. Приїхала оперативна група і майстер по лісництву ОСОБА_6. Лісник, майстер і слідчий ходили по лісу і рахували пеньки, і він та брат чекали в кабіні машини, потім їх було запрошено до відділення поліції, де у них відібрали пояснення, опечатали транспортний засіб. Дрова, що знаходились у кузові машини, ніхто не оглядав і не переміряв. Через пару днів транспортний засіб з дровами та пилкою були йому повернуті.

Допитані судом свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_4, кожен окремо, у суді показали, що 22.05.2017 у вечірній час їм відомо про затримання в урочищі Гомелисте № 48 транспортного засобу під керуванням ОСОБА_1, який перевозив щойно спиляні ним дрова. Загалом нараховано 18 пеньків сухостійного дуба звичайного і береста звичайного. Яка конкретно деревина лежала у машині, їм не відомо.

Заслухавши пояснення сторін, покази свідків, дослідивши письмові матеріали, проаналізувавши надані докази в їх сукупності, судом встановлено наступне.

Статтею 6 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Судовим розглядом встановлено, і не оспорюється сторонами, що ОСОБА_3 виконує обовязки інженера з охорони та захисту лісу Державного підприємства «Краснопільське лісове господарство» /ас 28-33/.

Інженером з охорони та захисту лісу Державного підприємства «Краснопільське лісове господарство» у смт Краснопілля ОСОБА_3 винесена постанова у справі про адміністративне правопорушення № 3 від 23 травня 2017 року, за змістом якої ОСОБА_1 22 травня 2017 року о 16.30 год. в кв. № 48 вид 10 ОСОБА_7 Бобрицького лісництва здійснив незаконний поруб 18 сухостійних дерев, унаслідок порушення вимог лісового законодавства державі заподіяна шкода у розмірі 18068 грн, у зв'язку з чим, скоїв адміністративне правопорушення, передбачене статтею 65 КУпАП. Цією ж постановою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 85,00 грн.

Не погоджуючись в цілому з діями відповідача, ОСОБА_1 оскаржив його рішення до суду.

Згідно частин першої, третьої статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі.

Згідно зі статтею 138 КАС України, факти, що входять до предмету доказування - це обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення для вирішення справи та які належить встановити при ухваленні рішення у справі.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Приписами статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення, з-поміж іншого, є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно з частиною першою статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно зі статтею 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами а також іншими документами.

Згідно з положеннями статті 252 КУпАП посадова особа, яка виносить постанову, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Порядок розгляду справ про адміністративне правопорушення регламентований главою 22 КУпАП.

Так, зокрема, за приписами статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Нормами статті 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема, - чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як убачається з матеріалів справи, підставою складення оскаржуваної постанови № 3 від 26 травня 2017 року став протокол про адміністративне правопорушення №3 від 23.05.2017, складений Інженером з охорони та захисту лісу Державного підприємства «Краснопільське лісове господарство» у смт Краснопілля ОСОБА_3 відносно ОСОБА_1 у зв'язку з порушення ним незаконного порубу. У протоколі зазначено наступні обставини правопорушення: о 16.30 год. 22 травня 2017 року встановлено, що ОСОБА_1 в кв. № 48 вид 10 Великобобрицького лісництва здійснив незаконний поруб 18 сухостійних дерев, унаслідок порушення вимог лісового законодавства державі заподіяна шкода у розмірі 18068 грн /копія ас 22/.

У свою чергу, протокол про адміністративне правопорушення був складений на підставі матеріалів, отриманих під час проведення огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства. За результатами огляду місця вчинення правопорушення, який проводився 22 травня 2017 року у кв. № 48 вид 10 7,7 га, складений комісійний Акт, за змістом якого на місці вчинення правопорушення лісового законодавства виявлено сучкоріз «Штіль», автомобіль марки УАЗ 315201 номерний знак СВ 17-68АА, дрова в транспортному засобі приблизно 1,5 с/м, незаконну рубку 18 дерев, розмір шкоди 18068,00 грн /копія ас 26/.

Розрахунок розміру заподіяної шкоди внаслідок самовільного порубу дерев проведений 23.05.2017 мисливствознавцем ДП «Краснопільське лісове господарство» ОСОБА_3 згідно Постанови КМ від 23.07.2008 № 665 з послідуючими змінами /копія ас 27/.

Згідно з частиною другою статті 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно до п. п. 1, 6 частини другої статті 105 ЛК України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у: незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; знищенні або пошкодженні лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також природного підросту та самосіву на землях, призначених для відновлення лісу.

Стаття 65 КУпАП передбачає відповідальність за незаконну порубку і пошкодження дерев і чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення.

Об'єктивна сторона цього правопорушення полягає у вчиненні таких дій: незаконна порубка і пошкодження дерев і чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях; знищення або пошкодження молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення.

З суб'єктивної сторони незаконна порубка дерев і чагарників може здійснюватися лише з умислом.

Так, зі змісту зазначених матеріалів огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства вбачається, що дійсно у Великобобрицькому лісництві ДП "Краснопільське лісове господарство" було виявлено факт незаконної порубки 18 дерев, щодо якого здійснено відповідне повідомлення директору ДП «Краснопільський лісгосп» ОСОБА_7 /копія ас 21/.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення і оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення не містять вказівки на наявність у діянні ОСОБА_1 об'єктивної сторони - вчинення дій, які полягають у незаконній порубці дерев, а також суб'єктивної сторони - умислу на здійснення незаконної порубки дерев, а також не визначено який нормативно-правовий документ було порушено у результаті незаконного порубу.

У ході судового розгляду справи ОСОБА_1 не заперечував факт його перебування у лісовому масиві на транспортному засобі, однак його пояснення щодо непричетності до незаконного порубу дерев матеріалами справи не спростовані, а узгоджуються з поясненнями відповідача та показами свідків.

Таким чином, суд встановив, що постанова по справі про адміністративне правопорушення, скасування якої є предметом позову, не містить обставин, які б встановлювали наявність адміністративного порушення, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 65 КУпАП.

Оскаржувана постанова, всупереч вимогам статті 33 КУпАП, винесена без врахування характеру вчиненого правопорушення, особи порушника, ступеня його вини, майнового стану, обставин, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Матеріали справи не містять відомостей про витребування відповідних документів чи відомостей на підтвердження вказаних обставин під час винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення та прийняття рішення про накладення штрафу та визначення його розміру.

Відповідно до частин другої та третьої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а обґрунтованим - ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Судом при вирішенні даного спору також враховуються приписи частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України щодо здійснення розгляду і вирішення справ в адміністративних судах на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості та офіційного з'ясування всіх обставин справи.

В силу принципу презумції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Отже, відповідачем всупереч вимогам частини другої статті 71 КАС України наявність порушення позивачем лісового законодавства та правомірність винесення оскаржуваної постанови не доведено.

За таких підстав суд дійшов до висновку, що постанови про адміністративне правопорушення № 3 від 26 травня 2017 року у відношенні ОСОБА_1 підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.

Судові витрати вирішити за правилами частини першої статті 94 КАС України.

Керуючись статтями 7 9, 11, 14, 69 72, 86, 87, 94, 128, 159, 160 163, 167,186,254 Кодексу адміністративного судочинства України , суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати постанову № 3 від 26 травня 2017 року інженера з охорони та захисту лісу Державного підприємства «Краснопільське лісове господарство» ОСОБА_3 у справі про адміністративне правопорушення передбачене статтею 65 КУпАП.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Харківського апеляційного адміністративного суду через Краснопільський районний суд Сумської області протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А. І. Косар