Справа № 820/1072/17
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2017-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

25 липня 2017 р. Справа № 820/1072/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні суду у м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Злако Трейд» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Злако Трейд», звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві № від 26 квітня 2016 року на суму 24 640 227,42 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві № від 26 квітня 2016 року на суму 340,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Головним управлінням ДФС у м. Києві складено акт №267/26-15-14-06-04/39276275 від 12 квітня 2016 року про результати документальної позапланової виїзної перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства України по розрахунках за зовнішньоекономічними експортними контрактами: №Р009041 від 19.11.2014, №101/10007940 від 21.01.2015, №Р012561 від 17.02.2015, №101/10012620 від 05.03.2015, №101/10010930 від 18.02.2015, укладеними з нерезидентом «AGROLIGA GROUP PLC» (Кіпр, Нікосія, вул. Бомполінас 11, поверх, а/с 1060).

Позивач стверджує, що відповідач при проведенні перевірки не взяв до уваги виписки банків ПАТ «Радикал банк» та ПАТ «Юніон Стандард Банк» з валютно-розрахункового рахунку, оскільки виписки не завірені печатками зазначених банків. Проте відсутність печаток можна пояснити тим, що ПАТ «Радикал банк» та ПАТ «Юніон Стандард Банк» знаходяться у стані ліквідації.

Представник позивача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений відповідно до норм процесуального законодавства. Через канцелярію суду надав клопотання, в якому просив розглядати справу за його відсутності, у порядку письмового провадження.

Представник відповідача у судове засідання також не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог процесуального законодавства.

У письмових запереченнях наданих до суду відповідач зазначив, що перевіркою своєчасності розрахунків при проведенні експортних операцій встановлено порушення строків розрахунків в іноземній валюті, а також позивачем не надано виписок уповноваженого банку з валютно-розрахункового рахунку, що свідчать про надходження таких коштів від нерезидента «AGROLIGA GROUP PLC». Таким чином, відповідач вважає поданий адміністративний позов безпідставним і необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, у зв'язку із чим просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 6 ст.128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Злако Трейд» (, 61022, м. Харків, вул. Ромена Роллана, буд. 7, кв.22) зареєстрована як юридична особа в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи 27 червня 2014 року, основний вид економічної діяльності - виробництво продуктів борошномельно-круп'яної промисловості.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №, 21.04.2016 проведено державну реєстрацію змін до установчих документів ТОВ «Злако Трейд» (), внесені зміни щодо повного й скороченого найменувань, місцезнаходження, складу або інформації про засновників.

На підставі направлення від 29.03.2016 №483/26-15-14-06-04, виданого Головним управлінням ДФС у м. Києві, проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «Злако Трейд» з питань дотримання вимог валютного законодавства України по розрахунках за зовнішньоекономічними експортними контрактами: №Р009041 від 19.11.2014, №101/10007940 від 21.01.2015, №Р012561 від 17.02.2015, №101/10012620 від 05.03.2015, №101/10010930 від 18.02.2015, укладеними з нерезидентом «AGROLIGA GROUP PLC».

Результати перевірки оформлені актом №267/26-15-14-06-04/39276275 від 12 квітня 2016 року.

Відповідно до висновків акту перевірки встановлено наступні порушення. Згідно ст.1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» - несвоєчасне надходження валютної виручки за експортним контрактом №Р009041 від 19.11.2014 у сумі 57 962,30 дол. США.

Станом на 05.04.2016 встановлено неотримання валютної виручки в загальній сумі 1 527 232. 7 дол. США, у тому числі:

- за експортним контрактом №101/10010930 від 18.02.2015 у сумі 485 981,10 дол. США;

- за експортним контрактом №101/10012620 від 05.03.2015 у сумі 504 928,90 дол. США;

- за експортним контрактом №101/10007940 від 21.01.2015 у сумі 434 175,30 дол. США;

- за експортним контрактом №Р012561 від 17.02.2015 у сумі 102 147,40 дол. США;

- п.1 ст.9 Декрету КМУ «Про систему валютного регулювання та валютного контролю», а саме: порушення строків декларування станом на 01.10.2015, 01.01.2016.

На підставі акту перевірки відповідачем складено:

- податкове повідомлення-рішення № від 26.04.2016 року на суму 24 640 227, 42 грн. - пеня у сфері зовнішньоекономічної діяльності відповідно до ст. 4 Закону України від 23.09.1994 р. 185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» зі змінами та доповненнями, порушення резидентами строків, передбачених статтями 1 та 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару),

- податкове повідомлення-рішення № від 26.04.2016 року на суму 340,00 грн. - штрафні санкції відповідно до п.2 ст. 16 Декрету КМУ «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» від 19.02.93 № 15-93, (зі змінами та доповненнями), вимог п.2.7 «Положення про валютний контроль», яке затверджено Постановою Правління НБУ від 08.02.2000 №49 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.04.2000 за №209/4430, зі змінами та доповненнями, "порушення строків декларування тягне за собою накладання штрафу у розмірі 10-ти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян".

Відповідач не погоджується з позовними вимогами та вважає їх безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.

У ході проведення перевірки встановлено, що ТОВ «Злако Трейд» укладено зовнішньоекономічний експортний контракт від 19.11.2014 року №Р009041 з нерезидентом «AGROLIGA GROUP PLC» на продаж кукурудзи 3 класу для кормових цілей українського походження врожаю 2014 року.

Перевіркою проведення розрахунків у грошовій формі при здійсненні експортних операцій за контрактом №Р009041 від 19.11.2014 року встановлено, що ТОВ «Злако Трейд» згідно з митними деклараціями відвантажено нерезиденту товар на загальну суму 220 445,15 дол. США (4 199 390,01 грн).

Валютні кошти від нерезидента «AGROLIGA GROUP PLC» надійшли на загальну суму 220 975,70 дол. США (5 137 140,41 грн.), що підтверджено виписками ПАТ «РАДИКАЛ БАНК», у тому числі на суму 57 962,30 дол. США з порушенням термінів розрахунків, передбачених ст.1 Закону України від 23.09.1994 року №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті».

ТОВ «Злако Трейд» укладено зовнішньоекономічний експортний контракт №101/10010930 від 18.02.2015 з нерезидентом «AGROLIGA GROUP PLC» на продаж пшениці 5 (група Б) та/або 6 класів українського походження врожаю 2014 року.

Перевіркою проведення розрахунків у грошовій формі при здійсненні експортних операцій за контрактом №101/10010930 від 18.02.2015 року встановлено, що ТОВ «Зернова група Київ» згідно з митними деклараціями відвантажено нерезиденту товар на загальну суму 485 981,10 дол. США (9 808 826,49 грн).

Податковим органом в акті перевірки зазначено, що до перевірки не надано виписок уповноваженого банку з валютного-розрахункового рахунку, що свідчать про надходження коштів від нерезидента «AGROLIGA GROUP P LC».

Також визначено ненадходження валютних коштів у сумі 485 981,10 дол. США.

Згідно з митними деклараціями за зовнішньоекономічним експортним контрактом №101/10012620 від 05.03.2015 року з нерезидентом «AGROLIGA GROUP PLC» відвантажена пшениця 3 (група А) класу українського походження врожаю 2014 року на загальну суму 504 928,90 дол. США (10 811 991,27 грн).

До перевірки не надано виписок уповноваженого банку з валютно-розрахункового рахунку, що свідчать про надходження коштів від нерезидента «AGROLIGA GROUP PLC».

За зовнішньоекономічним експортним контрактом №101/10007940 від 21.01.2015 року з нерезидентом «AGROLIGA GROUP PLC» на продаж пшениці 3 (група А) класу українського походження врожаю 2014 року, згідно з митними деклараціями відвантажено товар на загальну суму 434 175,30 дол. США (9 866 005,81 грн).

Установлено, що не надано виписок уповноваженого банку з валютного-розрахункового рахунку, а також ненадходження валютних коштів у сумі 434 175,30 дол. США.

Відповідно до зовнішньоекономічного експортного контракту №Р012561 від 17.02.2015 року з нерезидентом «AGROLIGA GROUP PLC» на продаж пшениці 6 класу українського походження врожаю 2014 року, згідно з митними деклараціями відвантажено товар на загальну суму 102147,40 дол. США (2 401 080,16 грн).

Також з'ясовано, що не надано виписок уповноваженого банку з валютного-розрахункового рахунку та ненадходження валютних коштів у сумі 102147,40 дол. США.

Перевіркою встановлено порушення вимог ст.9 Декрету КМУ від 19.02.1993 р. №15-93.

Рішення відповідача вмотивоване відсутністю банківських виписок ПАТ «Радикал банк» з валютного рахунку ТОВ «Зернова група Київ» за 07.07.2015 року, та виписки ПАТ «Юніон Стандарт Банк» з 25.08.2015 року по 30.08.2015 року; з 27.08.2015 року по 02.09.2015 року; з 02.09.2015 року по 08.09.2015 року.

Проте позивач наголошує, що при проведенні перевірки не враховані зазначені банківські виписки, а саме:

- виписка ПАТ «Радикал банк» від 07.07.2015, сума 85600 дол. США, у тому числі 21400,00 дол. США, еквівалент грн. - 455090,20 грн.;

- виписка ПАТ «Юніон Стандард Банк» з 25.08.2015 по 30.08.2015, сума 1 500 000,00 грн.;

- виписка ПАТ «Юніон Стандард Банк» з 27.08.2015 по 02.09.2015, сума 1 500 000,00 грн.;

- виписка ПАТ «Юніон Стандард Банк» з 02.09.2015 по 08.09.2015, сума 1 500 000,00 грн.

ТОВ «Злако Трейд» декларацію про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України і знаходяться за її межами до ДПІ у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві станом на 01.10.2015 та 01.01.2016 не подавало.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України від 23.09.1994 №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» (зі змінами та доповненнями) виручка резидентів у іноземній валюті від експорту продукції підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) такої продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, транспортних послуг - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання транспортних послуг. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку. Виручка резидента за експортним зовнішньоекономічним договором (контрактом) вважається перерахованою на його банківський рахунок за заявою резидента, якщо належна сума врегульована Експортно-кредитним агентством.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 того ж Закону порушення резидентами, крім суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Моментом здійснення імпорту відповідно до абзацу 38 статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) є момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що експортується чи імпортується, від продавця до покупця.

Пунктом 1 розділу «Справи зі спорів з приводу реалізації публічної фінансової політики» Висновків Верховного Суду України, що викладені у рішеннях, прийнятих за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 237 КАС України, за I півріччя 2012 р. від 1 лютого 2013 року закріплено, що моментом вчинення імпортної операції, зокрема моментом поставки товару за такою операцією, для цілей застосування статей 2, 4 Закону України від 23 вересня 1994 р. N 185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" (чинного на час виникнення спірних правовідносин) є момент фактичного перетину імпортованим товаром митного кордону України.

Вказана правова позиція відповідає позиції Верховного Суду України в аналогічних спорах, а саме: Постановою Верховного Суду України від 4 липня 2011 року зазначено, що Вищий адміністративний суд України у справі, що розглядається, дійшов правильного висновку, що моментом вчинення імпортної операції, зокрема моментом поставки товару за такою операцією, для застосування статей 2, 4 Закону N 185/94-ВР є момент фактичного перетину імпортованим товаром митного кордону України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.244-2 КАС України (в редакції Закону України "Про забезпечення права на справедливий суд" №192-VIII від 12.02.2015 року) висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Відповідно до ч.1.ст.9 Декрету Кабінету Міністрів України від 19.02.1993 №15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» (зі змінами та доповненнями) валютні цінності та інше майно резидентів, яке перебуває за межами України, підлягає обов'язковому декларуванню у Національному банку України.

Згідно з ч.4 ст. 16 Декрету КМУ «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» від 19.02.93 № 15-93, (зі змінами та доповненнями) до резидентів, нерезидентів, винних у порушенні правил валютного регулювання і валютного контролю, застосовуються такі міри відповідальності (фінансові санкції), зокрема, за невиконання резидентами вимог щодо декларування валютних цінностей та іншого майна, передбачених статтею 9 цього Декрету, - штраф у сумі, що встановлюється Національним банком України.

Згідно з п.2.7 Положення про валютний контроль, яке затверджено Постановою Правління НБУ від 08.02.2000 №49 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.04.2000 за №209/4430, зі змінами та доповненнями, невиконання резидентами вимог щодо порядку та строків декларування валютних цінностей та іншого майна тягне за собою таку відповідальність: порушення строків декларування - накладення штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожний звітний період.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

Згідно із ч. 2 ст. 9 вказаного Закону первинні та зведенні облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов'язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Матеріалами справи підтверджено, що Контрактом №101/10007940 від 21.01.2015 року, укладеного з «Agroliga Group PLC» (Кіпр), ТОВ «Зернова група Київ» згідно з митними деклараціями відвантажено нерезиденту товар на загальну суму 434 175,30 дол. США (9 866 005,81 грн.).

Контролюючий орган у Акті перевірки вказав на те, що до перевірки не надано виписок уповноваженого банку з валютно/розрахункового рахунку, що свідчать про надходження коштів від нерезидента «Agroliga Group PLC» (Кіпр).

Перевіркою встановлено ненадходження валютних коштів у сумі 434 175,30 дол. США. у порушення ст. 1 Закону України від 23.09.1994 №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті (арк. 6-7 Акту перевірки).

Проте, відповідачем не взяті до уваги банківські виписки з валютного рахунку позивача. Зокрема:

виписка ПАТ «Радикал банк» за 07.07.2015 року. Дата: 07.07.2015 р. Сума: 85600, дол. США, у т.ч.: 21 400, 00 дол. США, еквівалент грн. - 455 090, 20 грн. Призначення платежу: зарахування експортної виручки згідно дог. №101/10007940 від 21.01.2015 р. (25% надходжень в іноземній валюті, що зараховано на рахунок Позивача) та 64 200 дол. США (75 % обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті);

виписка ПАТ «Юніон Стандарт Банк» з 25.08. по 30.08.2015 року. Дата: 28.08.2015 р. Сума: 1 500 000, 00 грн. Призначення платежу: Зарах. з рах.лоро:1222.196.804 оплата пшен. 3 клас.контр.101/10007940 від 21.01.2015р. Платник AGROLIGA GROUP PLC,Кіпр,Банк Естонія, отр-ч ТОВ «ЗЕРНОВА ГРУПА КИЇВ», ;

виписка ПАТ «Юніон Стандарт Банк» з 27.08. по 02.09.2015 року. Дата: 01.09.2015 р. Сума: 1 500 000, 00 грн. Призначення платежу: Зарах. з рах.лоро:1222.196.804 оплата пшен. 3 клас.контр.101/10007940 від 21.01.2015р. Платник AGROLIGA GROUP PLC,Кіпр,Банк Естонія, отр-ч ТОВ «ЗЕРНОВА ГРУПА КИЇВ», ;

виписка ПАТ «Юніон Стандарт Банк» з 02.09. по 08.09.2015 року. Дата: 01.09.2015 р. Сума: 1 500 000, 00 грн. Призначення платежу: Зарах. з рах.лоро:1222.196.804 оплата пшен. 3 клас.контр.101/10007940 від 21.01.2015р. Платник AGROLIGA GROUP PLC,Кіпр,Банк Естонія, отр-ч ТОВ «ЗЕРНОВА ГРУПА КИЇВ», .

Статтею 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» № 996-ХІV від 16.07.1999 визначено, що первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію.

Відповідно до інформаційного листа Вищого адміністративного суду України №742/11/13-11 від 02.06.2011 будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції.

Якщо ж фактичного здійснення господарської операції не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені чинним законодавством.

З урахуванням викладеного для підтвердження даних податкового обліку можуть братися до уваги лише ті первинні документи, які складені в разі фактичного здійснення господарської операції.

Частиною 2 ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» №996-ХІV від 16.07.1999 визначено, що первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов'язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Згідно з постановою НБУ «Про затвердження Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті» від 21.01.2004 №22 юридичною підставою для роботи клієнта за допомогою систем дистанційного обслуговування й обробки банком дистанційних розпоряджень клієнта є договір банківського рахунка. У договорі обов'язково повинні обумовлюватися права, обов'язки та відповідальність сторін, порядок вирішення спорів у разі їх виникнення.

Так, обов'язок банку надавати клієнтові виписки з рахунків встановлюється договором, але банк не зобов'язаний видавати виписку на вимогу клієнта, якщо така умова не міститься у договорі.

Розділом 5 постанови НБУ «Про затвердження Положення про організацію операційної діяльності у банках України» від 18.06.2003 №254 визначено, що виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій та призначені для видачі або надсилання клієнтові. Порядок, періодичність друкування та форма надання виписок (у паперовій чи електронній формі) з особових рахунків клієнтів визначаються договором банківського рахунка, що укладається між банком та клієнтом при відкритті рахунка.

Особові рахунки та виписки з них мають містити такі обов'язкові реквізити: номер особового рахунку, дату здійснення останньої (попередньої) операції, дату здійснення поточної операції, код банку, в якому відкрито рахунок, код валюти, суму вхідного залишку за рахунком, код банку-кореспондента, номер рахунку кореспондента, номер документа, суму операції (відповідно за дебетом або кредитом), суму оборотів за дебетом та кредитом рахунку, суму вихідного залишку.

Отже, печатка банку не віднесена до обов'язкових реквізитів при оформленні виписки.

Таким чином, не завірені печаткою банку виписки з валютно-розрахункового рахунку позивача, суд оцінює як належні та допустимі докази. Відсутність печаток банків на виписках зумовлена тим, що зазначені установи знаходяться у стані ліквідації. Окрім того, банк не зобов'язаний видавати виписку на вимогу клієнта, якщо така умова не міститься в договорі. У порушення вимог п.1 ст.9 Декрету КМУ податковим органом не наведено обґрунтування щодо порушення строків декларування.

Відносно позовної вимоги про визнання протиправними податкових повідомлень - рішень, суд зазначає, що вимоги про визнання протиправним та скасування рішення суб'єкта владних повноважень є однорідними позовними вимогами та передбачають один і той самий спосіб захисту прав позивача. Суд звертає увагу на те, що поняття скасування рішення передбачає, тим самим, визнання його протиправним.

Відповідно до ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково, у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення.

Тобто, спосіб захисту має враховувати суть правопорушення, допущеного суб'єктом владних повноважень - відповідачем.

Відповідно до правової позиції палати в адміністративних справах Верховного Суду України, викладеної у постанові від 24.01.2006 року, суд має обрати спосіб захисту права, який би гарантував дотримання і захист прав, свобод, інтересів від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до приписів ч.1 ст.244-2 КАС України (в редакції Закону України "Про забезпечення права на справедливий суд" №192-VIII від 12.02.2015 року) висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до положень ст.105 КАС України адміністративний позов може містити вимоги про скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень.

Також слід звернути увагу на те, що викладена вище позиція суду відображена в рішеннях Вищого адміністративного суду України по справам №К/800/5902/14, №К/800/19206/14, №К/800/10869/13.

Відповідно до ст.70 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Статтею 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про те, що належним способом відновлення порушеного права позивача, а також із метою усунення порушень, допущених відповідачем у спірних правовідносинах, є скасування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, а в частині позовних вимог про визнання протиправними рішень слід відмовити.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснити в порядку статті 94 КАС України.

Керуючись ст.19 Конституції України, ст.ст. 11, 71, 72, 86, 94, 159, 160-163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Злако Трейд» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень - задовольнити частково.

Скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві № від 26 квітня 2016 року на суму 24 640 227,42 грн. (Двадцять чотири мільйони шістсот сорок тисяч двісті двадцять сім) грн. 42 коп.

Скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві № від 26 квітня 2016 року на суму 340, 00 грн. (триста сорок) грн. 00 коп.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.А. Полях