Справа № 826/18494/16
Суддя: Земляна Г.В.
Дата ухвалення: 2017-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

19 липня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Межевича М.В., Сорочко Є.О.

за участю секретаря Данилюк Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 березня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна» до Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна» звернулось до суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 12.7.2016.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 березня 2017 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятою постановою Товариство з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі. В своїй апеляційній скарзі апелянт посилається на незаконність, необґрунтованість та необ'єктивність рішення суду, неповне з'ясування всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що є підставою для скасування судового рішення.

Заслухавши суддю-доповідач, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а постанову суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 195 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно зі п.1 ч.1 ст. 198, ст.200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Державною податковою інспекцією у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві проведено перевірку податкової звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних.

З результатами зазначеної перевірки податковим органом складено акт №3217/26-56-12-01-18 від 22.06.2016, згідно з висновками якого, товариством порушено вимоги пункту 120-1.1 статті 120-1 розділу ІІ Податкового кодексу України, а саме порушено граничний термін реєстрації податкової накладної від 19.11.2015 №81 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі зазначеного акту перевірки Державною податковою інспекцією у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення № від 12.07.2016 та визначено позивачу штраф у розмірі 10% у сумі 12 265,18 грн.

Не погоджуючись із вищезазначеним податковим повідомлення-рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції всебічно, повно та об'єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини справи, наданим доказам дав правильну правову оцінку і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки товариством було порушено граничний термін реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Колегія суддів погоджується з висновком першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В контексті п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно п. 201.1 ст. 201 та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Відповідальність за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних передбачена ст. 120-1 Податкового кодексу України.

Так відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів.

Таким чином платника податків зобов'язаний на дату виникнення податкових зобов'язань скласти податкові накладні в електронній формі та зареєструвати їх в Єдиному реєстрі податковий накладних протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних. Порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних тягне за собою накладення штрафу у відповідності до норм Податкового кодексу України.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, штраф до товариства застосовано внаслідок порушення позивачем граничного терміну реєстрації податкової накладної від 19.11.2015 №81. Вказана податкова накладна повинна була бути зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних до 04.12.2015 включно. Однак, як встановлено в акті перевірки, податкова накладна №81 за 19.11.2015 була зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 14.12.2015, тобто з порушенням граничного термінів реєстрації.

Необхідно зазначити, що система електронного адміністрування ПДВ запроваджена поетапно відповідно до п. 35 підрозділу 2 розділу XX ПК України: з 01 січня до 01 липня 2015 року - у тестовому режимі; з 01 липня 2015 року - на постійній основі.

Порядок електронного адміністрування ПДВ затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року №569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість» (далі - Порядок №569).

Відповідно до п. 2 Порядку №569, рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов'язань з податку.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов'язкові реквізити: порядковий номер податкової накладної; дата виписування податкової накладної; повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; податковий номер платника податку (продавця та покупця); повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; ціна постачання без урахування податку; ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; код товару згідно з УКТ ЗЕД (для підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України).

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Зокрема, п. 2, п. 8-10 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246 (далі - Порядок №1246), внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру.

Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС.

Причиною відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є: 1) наявність помилок під час заповнення податкової накладної; 2) відсутність в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; 4) порушення вимог щодо наявності суми податку, обчисленої відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 Податкового кодексу України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01 липня 2015 року); 5) порушення вимог, установлених п. 201.1 ст. 201 та/або п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України.

Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня платникові податку засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Датою та часом подання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі ДФС є дата та час, зазначені у квитанції про їх прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття.

З огляду на зазначені норми вбачається, що реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є обов'язком постачальника товарів, якому кореспондується обов'язок контролюючого органу щодо прийняття до реєстрації відповідної податкової накладної за умови відсутності причин для відмови. При цьому, вичерпний перелік причин відмови у прийнятті податкової накладної до реєстрації визначений у п. 9 Порядку №1246.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи й додаткових письмових пояснень наданих відповідачем, позивачем здійснено реєстрацію податкової накладної від 19.11.2015 № 81 лише 14.12.2015.

Враховуючи викладене, суддів приходить до висновку, що товариством порушено граничний термін реєстрації податкової накладної від 19.11.2015 № 81.

Водночас додана позивачем роздруківка з електронної пошти не дає можливості встановити, з якого саме документу, у тому числі електронного, вона є витягом. Квитанції №1, яка могла б свідчити про направлення товариством податкової накладної для реєстрації, позивачем суду також не надано.

Отже, твердження відповідача про відсутність факту реєстрації 04.12.2015 податкової накладної №81 неспростовані позивачем належними доказами.

В свою чергу отримання користувачем квитанції №1 є офіційним підтвердженням отримання шлюзом ДФС електронного документа. При цьому, дата отримання фіксується в самому тексті квитанції. Тому відправляти документ можна в будь-який час дня, так як на центральному рівні він проходить автоматизовану обробку, і квитанція №1 може бути відправлена користувачу в будь-який час доби. Як правило, користувач отримує квитанцію №1 протягом кількох хвилин після відправлення документа. Під час великих навантажень приймального шлюзу ДФС або пошкодження телекомунікаційного зв'язку отримання підтвердження може збільшитися до декількох годин. У випадку, коли квитанція №1 не надходить протягом великого проміжку часу, слід повторити операцію відправки.

Крім того, позивач, стверджуючи про неотримання квитанції, що підтверджує прийняття або неприйняття податкової накладної, не скористався можливістю звернення до контролюючого органу із запитом на отримання інформації з Єдиного реєстру податкових накладних щодо податкової накладної від 19.11.2015 року №81, яка передбачена п. 13 Порядку №1246. Тобто, позивачем не вчинялися дії, спрямовані на встановлення факту реєстрації/неприйняття податкової накладної від 19.11.2015 року №81.

Відповідно до доданих Державною податковою інспекцією у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві додаткових пояснень та витягу з архіву електронної звітності, квитанції №1 підтверджується факт реєстрації товариством податкової накладної за 19.11.2015 саме, 14.12.2015.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що товариством було порушено граничний термін реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, та відповідно відповідачем було правомірно застосовано до позивача штраф.

Посилання апелянта на неправомірність дій податкового органу з огляду на те, що позивачем було вчасно зареєстровано податкову накладну, а саме 04.12.2015, Єдиному реєстрі податковий накладних та з огляду на відсутність обов'язку товариства надавати підтвердження цьому, не приймаються судом до уваги, оскільки відповідачем надано до суду виписку з електронної звітності по товариству за період з 19.11.2015 по14.12.2015, відповідно до якого вбачається, що зазначена податкова накладна за 19.11.2015 була надіслана Товариством з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна» 14.12.2015.

Також не приймаються до уваги посилання апелянта на те, що податковим органом порушено норму п.75.1 ст. 75 та ст. 76 Податкового кодексу України, оскільки відповідно до тверджень позивача камеральна перевірка може бути проведена податковою інспекцією протягом 30 днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації.

Зазначені посилання апелянта не заслуговують на увагу суду, з огляду на те, що станом на час виникнення спірних правовідносин ст. 76 Податкового кодексу України мала іншу редакцію та не містила термінів строків проведення перевірки податкової декларації.

В частині порушення 30-денного терміну проведення камеральної перевірки, передбаченого пунктом 200.10 статті 200 Податкового кодексу України, колегія суддів вважає, що вказаний термін передбачений для перевірки даних податкової декларації, а не своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі, що не є податковою звітністю, у зв'язку з чим для такої камеральної перевірки необхідно застосовувати загальні строки давності, передбачені статтею 102 ПК України, тобто 1095 днів.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України у справі № 826/3285/15 від 09.02.2016 року.

Згідно із частиною другою ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, вимоги якої відповідачем не виконано.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 202 - 204 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Доводи, викладені заявниками в апеляційних скаргах були предметом дослідження суду першої інстанції і не знайшли свого належного підтвердження.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв'язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4, 8-11, 160, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна» - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 березня 2017 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Вищого адміністративного суду України у порядку статті 212 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: М. В. Межевич

Є.О. Сорочко

Повний текст ухвали виготовлено 19 липня 2017 року.

Головуючий суддя Земляна Г.В.

Судді: Межевич М.В.

Сорочко Є.О.