Справа № 826/20291/16
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2017-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Троян Н.М.,

суддів - Бужак Н.П., Твердохліб В.А.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 квітня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фалькон-Україна» до Державної фіскальної служби Україна, Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2016 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: зобов'язати відповідачів збільшити у системі електронного адміністрування податок на додану вартість на суму, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення: за листопад 2014 року у розмірі 498 686 грн, за грудень 2014 року у розмірі 1 425 803 грн, за січень 2015 року у розмірі 2 436 383 грн, за травень 2015 року у розмірі 15 291 169 грн, за червень 2015 року у розмірі 3 000 000 грн, та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування ПДВ.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 квітня 2017 року адміністративний позов задоволено.

Зобов'язано Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податок на додану вартість в сумі, на яку товариство з обмеженою відповідальністю «Фалькон-Україна» () має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення: за листопад 2014 року у розмірі 498686 грн, за грудень 2014 року у розмірі 1425803 грн, за січень 2015 року у розмірі 2436383 грн, за травень 2015 року у розмірі 15291169 грн, за червень 2015 року у розмірі 3000000 грн, та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Позов в частині, заявленій до Головного управління ДФС у м. Києві - залишено без задоволення.

Державна фіскальна служба України, не погоджуючись із зазначеною постановою, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд скасувати постанову в частині задоволення позовних вимог та прийняти нову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити в частині задоволення позову.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, позивач звернувся до ГУ ДФС у м. Києві та ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві із листом №123 від 13.08.2015 із проханням забезпечити належне виконання норм Податкового кодексу України в частині внесення від'ємного значення, задекларованого позивачем станом на 01.07.2015, з урахуванням поданих у липні та серпні 2015 року уточнюючих податкових декларацій з ПДВ у розмірі 31020508 грн., до системи електронного адміністрування ПДВ (а.с. 8 Том I).

28 серпня 2016 року позивач отримав від ГУ ДФС у м. Києві лист №13264/10/26-15-15-01-09 про те, що станом на 27.08.2015, згідно з даними системи електронного адміністрування ПДВ, значення ліміту позивача збільшено на 23672566 грн за рахунок від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.24) у розмірі 6 367 587 грн та непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду (р.31) у розмірі 17 304 979 грн декларації з ПДВ за червень 2015 року (реєстраційний № від 20.07.2015 року) (а.с. 9-11 Том I).

Крім того, 04.09.2015 позивач також отримав лист ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві №10889/1026-77-28-23 «Про надання інформації», що містив процитовані норми ПК України і не містив відповіді на запит позивача (а.с. 12-15 Том I).

21 жовтня 2015 року позивач звернувся до ГУ ДФС у м. Києві з листом №141, в якому просив забезпечити належне виконання норм ПК України в частині внесення від'ємного значення, задекларованого позивачем у рядку 24 уточнюючих податкових декларацій з ПДВ за червень, травень 2015 року у розмірі 7347942 грн до системи електронного адміністрування ПДВ (а.с. 16 Том I).

Листом №16418/10/26-15-15-01-09 від 29.10.2015 ГУ ДФС у м. Києві підтвердило, що станом на 27.08.2015, згідно з даними системи електронного адміністрування ПДВ, значення ліміту збільшено на 23672566 грн, а також зазначило, що відповідно до п. 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, після «обнуління» показників формули реєстраційна сума збільшується на суму від'ємного значення, що задекларована платником податків виключно у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року та не перераховується надалі в зв'язку з уточненням показників такої звітності. Реєстраційна сума обчислюється автоматично та централізовано на рівні ДФС для кожного платника щоразу, як відбувається зміна значення будь-якого з показників формули (а.с. 17-19 Том I).

У подальшому, позивач повторно звернувся до ГУ ДФС у м. Києві з листом №315/11-3ю від 16.11.2015, в якому повторно просив забезпечити належне виконання норм чинного законодавства України в частині внесення від'ємного значення, задекларованого позивачем у рядку 24 уточнюючих податкових декларацій з ПДВ за червень, травень 2015 року у розмірі 7347942 грн, до системи електронного адміністрування ПДВ (а.с. 20-21).

Факт невнесення вищезгаданої суми до системи електронного адміністрування ПДВ підтверджується витягом із системи електронного адміністрування ПДВ №16334525 від 16.11.2015 (а.с. 133 Том I).

У відповідь на вказаний лист позивач отримав від ГУ ДФС у м. Києві лист №_/10/26-15-15-01-09 від 25.11.2015, в якому було зазначено, що відповідь на питання була надана позивачу листом №16418/10/26-15-15-01-09 ви 29.10.2015 (а.с. 22 Том I).

09 вересня 2016 року позивач звернувся з листом №09/2/09 до Державної фіскальної служби, у якому зазначив, що у податковій декларації з ПДВ за травень 2015 року позивач заявив суму ПДВ на бюджетне відшкодування у розмірі 2952643 грн, 30.07.2016 вищезгадана сума бюджетного відшкодування, шляхом подання позивачем уточнюючої податкової декларації з ПДВ за травень 2015 року, зменшена на 4347942 грн (реєстраційний №), а 08.12.2015 ще на 10943227 грн (реєстраційний №). Вищезгадані суми, на які позивачем була зменшена сума бюджетного відшкодування за травень 2015 року, були перенесені позивачем у рядок 24 «сума від'ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду» відповідної податкової декларації з ПДВ, проте, у рядку системи електронного адміністрування ПДВ «сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН», згадані суми так і не були відображені. Також позивач заявив у податковій декларації з ПДВ за червень 2015 року бюджетне відшкодування на суму 14000000 грн, але 11.08.2015, шляхом подання уточнюючої податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року, суму раніше заявленого бюджетного відшкодування за червень 2015 року зменшено на 3000000 грн (реєстраційний №). Вказану суму перенесено позивачем у рядок 24 «сума від'ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду» відповідної податкової декларації з ПДВ, проте, у рядку системи електронного адміністрування ПДВ «сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН», не була відображена (а.с. 23-24 Том I).

Крім того, позивач у наступних податкових деклараціях з ПДВ заявив такі суми бюджетного відшкодування:

- у податковій декларації з ПДВ за листопад 2014 року - 5249171 грн (а.с. 33-43 Том I);

- у податковій декларації з ПДВ за грудень 2014 року - 16774776 (а.с. 52-61 Том I);

- у податковій декларації з ПДВ за січень 2015 року - 8547185 (а.с. 74-92 Том I).

У зв'язку із тривалим невідшкодуванням заявлених позивачем сум бюджетного відшкодування, 08.12.2015 позивач прийняв рішення, шляхом подання відповідних уточнюючих податкових декларацій з ПДВ за листопад, грудень 2014 року та січень 2015 року, зменшити раніше заявлені суми бюджетного відшкодування, а саме:

- за листопад 2014 року на суму 498686 грн (реєстраційний №) (а.с. 44-51 Том I);

- за грудень 2014 року на суму 1425803 грн (реєстраційний №) (а.с. 62-69 Том I);

- за січень 2015 року на суму 2436383 грн (реєстраційний №) (а.с. 93-97 Том I).

Зазначені суми перенесені позивачем у рядок 24 «сума від'ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду» відповідних податкових декларацій з ПДВ, проте, у рядку системи електронного адміністрування ПДВ «сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН», вказані суми також не були відображені.

У відповідь на вищезгаданий лист, позивач отримав лист ДФС №21792/6/99-99-12-03-02-15 від 06.10.2016 «Про надання відповіді», у якому було зазначено, що змістовна відповідь на аналогічні питання, порушені у зверненні, надавалася листом ГУ ДФС у м. Києві від 29.10.2015 №16418/10/26-15-15-91-09. Зазначений лист відповідає чинному законодавству і змін чи доповнень не потребує (а.с. 25 Том I).

Так і не отримавши належної відповіді, 21.09.2016 позивач із листом, аналогічним тому, з яким звертався до ДФС, повторно звернувся до Офісу великих платників податків з листом 21/09 від 21.09.2016 (а.с. 26-28 Том I).

Листом від 23.11.2016 №9089/10-28-10-41-08-17 Офісом великих платників податків ДФС повідомлено про окремі положення нормативно-правових актів та про те, що залишок від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, не впливає на стан рахунку у системі електронного адміністрування ПДВ (а.с. 29-32 Том I).

Вважаючи порушенням своїх прав з боку податкового органу та з метою їх відновлення суб'єкт господарської діяльності звернувся за захистом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки уточнюючі розрахунки податкових зобов'язань з ПДВ у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок, що подані позивачем до контролюючого органу є однією з форм податкової звітності з ПДВ, тому сформовані у них показники (зокрема у рядку 24) мали бути враховані при автоматичному збільшенні суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, на величину від'ємного значення, але не забезпечивши своєчасне відображення у системі електронного адміністрування ПДВ заявлених позивачем відомостей, контролюючий орган, порушив права позивача, що є підставою для задоволення позовних вимог в частині зобов'язання ДФС, як органу, який, відповідно до Порядку №569, здійснює управління на централізованому рівні системою електронного адміністрування ПДВ, збільшити у системі електронного адміністрування ПДВ суму, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення.

На думку колегії суддів позиція суду першої інстанції є вірною з огляду на наступне.

Основні принципи функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість (далі ПДВ) визначено статтею 200-1 розділу V Податкового кодексу України, якою було доповнено вказаний Кодекс згідно Закону України від 28 грудня 2014 року №71-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», що набрав законної сили з 01.01.2015.

Згідно з пунктами 200-1.1, 200-1.2 статті 200-1 Податкового кодексу України (в редакції до 29.07.2015) система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних і розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України. Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Пунктом 35 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України встановлено, що період з 1 лютого 2015 року до 1 липня 2015 року є перехідним періодом, протягом якого реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється без обмеження сумою податку, обчисленою за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

За змістом приписів пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України (в редакції до 29.07.2015) платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою:

SНакл = SНаклОтр + SМитн + SПопРах - SНаклВид - SВідшкод - SПеревищ, де:

SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

SПопРах - загальна сума поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника;

SНаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок;

SПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов'язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Віповідно до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 №569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість» (далі по тексту - Порядок №569) (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) цей Порядок визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків. Система електронного адміністрування податку запроваджується поетапно: на перехідний період (до 1 липня 2015 року або іншої дати, визначеної окремим рішенням Верховної Ради України про скорочення такого періоду) - у тестовому режимі; із зазначеної дати - на постійній основі.

Відповідно до визначення, закріпленого у пункті 2 Порядку №569 рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі по тексту - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для досягнення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок.

Згідно із п. 3 Порядку №569 періодичність, структура та формат обміну інформацією і реєстрами платників податку, необхідними для функціонування системи електронного адміністрування податку, визначаються ДФС та Казначейством.

Відповідно до п. 5 Порядку № 569 електронні рахунки відкриваються виключно на підставі реєстру платників податку, який ДФС після присвоєння особі індивідуального податкового номера платника податку надсилає Казначейству. Датою початку здійснення платником податку операцій з використанням електронного рахунка є дата реєстрації його платником податку (для платників податку, зареєстрованих до 1 лютого 2015 р., - 1 лютого 2015 року).

Разом з тим 29.07.2015 набрав чинності Закон України від 16.07.2015 №643-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість», відповідно до якого всі складові формули, визначені приписами пунктами 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України, на третій робочий день після набрання чинності цим Законом дорівнюють нулю, крім значень її складових S НаклОтр, S НаклВид та S Митн, що були сформовані починаючи з 01.07.2015 (пункт 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України). Під час обрахунку показників S НаклОтр та S НаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 01.07.2015 та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 01.07.2015, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників S НаклОтр, S НаклВид та S Митн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку суми S Накл також використовуються показники, визначені пунктом 34 підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу.

Водночас, суд першої інстанції правильно зазначив, що згідно пункту 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України встановлено, що станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових S НаклОтр, S НаклВид та S Митн, що були сформовані починаючи з 1 липня 2015 року. Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом, зокрема відповідно до п. 4:

до 31.07.2015 для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року).

Суми такого від'ємного значення можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку.

Згідно з пунктом 9-2 Порядку №569 після закінчення перехідного періоду, зазначеного у пункті 1 цього Порядку:

1) ДФС автоматично збільшує розмір суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначеної відповідно до пункту 9 цього Порядку, на суму середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців / чотири квартали, та на запит платника податку інформує його про суму збільшення шляхом надсилання електронного повідомлення. Сума такого збільшення щокварталу підлягає автоматичному перерахунку ДФС шляхом віднімання суми попереднього збільшення та додавання суми збільшення згідно з поточним перерахунком з урахуванням середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців/чотири квартали, станом на дату перерахунку. На запит платника податку ДФС інформує його про результати такого перерахунку шляхом надсилання електронного повідомлення;

2) сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначена відповідно до пункту 9 цього Порядку, автоматично збільшується на суми помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань з податку. На суму такого збільшення: зменшується сума, задекларована до сплати до бюджету в звітному (податковому) періоді, або збільшується сума від'ємного значення, задекларована в звітному (податковому) періоді; помилково та/або надміру сплачені грошові зобов'язання з податку вважаються погашеними.

За змістом приписів пункту 10 Порядку №569 ДФС: 1) обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі; 2) оприлюднює на офіційному веб-сайті алгоритми обрахунку показників формули обчислення зазначеної суми та джерела їх формування.

При цьому, 30.07.2015 ДФС України на своєму офіційному сайті оприлюднила план заходів ДФС для забезпечення реалізації норм Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» від 16.07.2015 №643-VIII з удосконалення СЕА, в розділі ІІІ якого передбачено обнуління показників та перерахунок суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), для зареєстрованих платників податку, зокрема:

з 00 годин 00 хвилин 3 серпня 2015 року (на початок третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643) ДФС буде проведено обнуління суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН («СУМА»Накл), сформовану відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 та пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та значення усіх її складових, визначених Податковим кодексом України, крім показників «СУМА»НаклОтр, «СУМА»Митн та «СУМА»НаклВид, що були сформовані, починаючи з 1 липня 2015 року;

протягом 3 серпня 2015 року (третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643) сума «СУМА» Накл зареєстрованим платникам податку збільшиться на:

суму від'ємного значення податку, непогашеного станом на 01.07.2015 та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року;

на кінець третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643 сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН («СУМА»Накл), буде обрахована на підставі оновлених значень усіх її складових та інших показників, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України.

При цьому, планом заходів окремо зазначено, що у зв'язку із переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ в штатний режим:

починаючи з 04 серпня 2015 року реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування, складених до 1 липня 2015 року, здійснюватиметься без обмеження сумою «СУМА»Накл.

Планом заходів окремо зазначено, що у зв'язку із переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ в штатний режим:

- починаючи з 04.08.2015 реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування, складених до 1 липня 2015 року, здійснюватиметься без обмеження сумою «СУМА» Накл.;

- до 20.08.2015 платникам податку, що застосовують звітний податковий період квартал, сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН («СУМА» Накл), буде збільшена на суму від'ємного значення, непогашеного станом на 01.07.2015 та задекларованого у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за II квартал 2015 року.

Враховуючи офіційну інформацію ДФС, протягом 03.08.2015 були відновлені, у тому числі й позивача, права на достовірне відображення в системі електронного адміністрування ПДВ відомостей щодо сум податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкову накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка відображається в рядку 2 Витягу з системи електронного адміністрування ПДВ.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивачем подано контролюючому органу уточнюючі розрахунки податкових зобов'язань з ПДВ у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за листопад, грудень 2014 року, січень, травень та червень 2015 року.

Вказані уточнюючі розрахунки прийняті податковим органом, що підтверджується наявними в матеріалах справи квитанціями.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до наявних в матеріалах справи витягів з системи електронного адміністрування ПДВ №21333117 від 21.10.2015, №16334525 від 16.11.2015 та № 23366245 від 23.12.2016 відповідачем здійснено автоматичне збільшення суми податку, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до положень пункту 34 підрозділу 2 Розділу XX Податкового кодексу України (а.с. 132-134 Том I).

Однак, станом на час розгляду справи в суді першої інстанції відповідачем не забезпечено своєчасне відображення у системі електронного адміністрування ПДВ заявлених позивачем сум в уточнюючому розрахунку податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за листопад, грудень 2014 року, січень, травень та червень 2015 року.

За змістом підпункту 4 пункту 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України визначальним фактором для автоматичного збільшення реєстраційної суми у системі електронного адміністрування податку на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, є зазначення такої суми саме в податковій звітності з ПДВ платника податку.

У свою чергу, до податкової звітності з податку на додану вартість згідно пункту 8 розділу 1 Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 23.09.2014 №966 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23.01.2015 №13), належать:

- податкова декларація з податку на додану вартість з додатками;

- уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками;

- розрахунок податкових зобов'язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України.

Таким чином, уточнюючі розрахунки податкових зобов'язань з ПДВ у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок, що подані позивачем до контролюючого органу є однією з форм податкової звітності з ПДВ, а отже, сформовані у них показники (зокрема у рядку 24) мали бути враховані при автоматичному збільшенні суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення: за листопад 2014 року у розмірі 498686 грн, за грудень 2014 року у розмірі 1425803 грн, за січень 2015 року у розмірі 2436383 грн, за травень 2015 року у розмірі 15291169 грн, за червень 2015 року у розмірі 3000000 грн, та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування ПДВ.

З урахуванням викладеного, після детального з'ясування обставин справи та аналізу законодавчих норм, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що оскільки відповідачем у порушення наведених законодавчих норм допущено протиправну бездіяльність щодо невнесення інформації до електронної системи адміністрування ПДВ про збільшення розміру суми податкового кредиту ТОВ «Фалькон-Україна» згідно уточнюючих розрахунків податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за листопад, грудень 2014 року, січень, травень та червень 2015 року, відтак позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Згідно із частиною першою ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції відповідно до норм матеріального права, при дотриманні норм процесуального права, на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в справі, підтвердженими доказами, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, суд апеляційної інстанції підстав для його скасування не вбачає.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 254 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 квітня 2017 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя: Н.М. Троян

Судді: Н.П. Бужак,

В.А. Твердохліб

Головуючий суддя Троян Н.М.

Судді: Бужак Н.П.

Твердохліб В.А.