Справа № 638/1723/16-а
Суддя: Семіряд І. В.
Дата ухвалення: 2017-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 638/1723/16-а
Провадження № 2-а/638/228/17
УХВАЛА

МЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2017 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.

при секретарі Вороніні Д.Г.

за участю :

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дзержинського райсуду міста Харкова адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Харківської міської ради « Про часткове визнання рішення виконавчого комітету ХМР від 24.04.2013 № 258 та відповідних пунктів 8-9 переліку Додатку до рішення протиправними та зобовязання вчинити певні дії »,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського райсуду м. Харкова з адміністративним позовом до виконавчого комітету Харківської міської ради « Про часткове визнання рішення виконавчого комітету ХМР від 24.04.2013 № 258 та відповідних пунктів 8-9 переліку Додатку до рішення протиправними та зобовязання вчинити певні дії ».

Усудовому засіданні представник відповідача виконкому ХМР ОСОБА_3 заявила клопотання про залишення зазначеного адміністративного позову без розгляду у звязку з пропуском позивачем ОСОБА_1, передбаченого ч. 2 ст. 99 КАСУ, строку звернення до адміністративного суду з зазначеним позовом, з підстав, які нею були зазначені в своєму письмовому клопотанні. ( а.с.а.с. 120-125 ).

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечували проти задоволення зазначеного клопотання представника позивача, наголошуючи на тому, що строки для звернення з зазначеним позовом до суду не були пропущені, так як остаточно про порушене право позивач дізнався лише в жовтні 2015 року, після надання юридичної допомоги представником, тому зазначені строки підлягають поновленню. При цьому позивач ОСОБА_1 зазначив, що про порушення свого права він дізнався в квітні 2013 року, під час знесення уповноваженими особами відповідача, належних йому обєктів нерухомого майна, на підставі відповідного рішення виконкому ХМР. Однак за судовим захистом свого порушеного права він до відповідного суду з позовом своєчасно не звернувся, так як в позасудовому порядку звертався зі скаргами до відповідних прокурорів, а також до ХМР, так як зазначене питання мав намір вирішити в позасудовому порядку. Він юридично необізнаний, тому до суду у встановлені строки не звертався, так як покладався на своїх представників. Таким чином вважає, що строки звернення до суду з зазначеним адміністративним позовом ним були пропущені з поважних причин. Крім того, станом на квітень 2013 року він хворів, тому інформацію розташовану на сайті ХМР не переглядав.

Суд вислухавши думки сторін та дослідивши відповідні матеріали адміністративної справи, вважає клопотання представника відповідача виконкому ХМР ОСОБА_3 про залишення зазначеного адміністративного позову без розгляду у звязку з пропуском позивачем ОСОБА_1, передбаченого ч. 2 ст. 99 КАСУ, строку звернення до адміністративного суду з позовом, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно до ч. 2 ст. 99 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод і інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами ст. 100 КАС України передбачено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження а адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Аналогічні положення зазначені і в ч. 3 ст. 162 КАС України, відповідно до якої, якщо в ході судового розгляду справи суд встановить, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою з пропущенням установленого законом строку звернення до адміністративного суду, або викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративним суду поважними був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно до ч. 1 ст. 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

У судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 з зазначеним адміністративним позовом звернувся до Дзержинського райсуду м. Харкова 27.01.2016.

Ухвалою Дзержинського райсуду м. Харкова від 09.02.2017 адміністративний позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання недійсним п. 8 переліку Додатків до рішення виконавчого комітету Харківської міської ради №258 від 24.04.2013 залишений без розгляду на підставі ч. 5 ст. 99 КАС України, у звязку з пропуском строку звернення з адміністративним позовом до суду. В задоволенні клопотання про поновлення зазначеного строку позивачу ОСОБА_1 було відмовлено.

Вказана ухвала Дзержинського райсуду м. Харкова від 09.02.2017 ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 14.12.2016 була скасована, у звязку з помилковим застосуванням до спірних правовідносин судом першої інстанції приписів ч. 5 ст. 99 КАС України, а не положень ч. 2 ст. 99 КАС України, які передбачають шестимісячний строк для звернення до суду, який повинен обчислюватися із для коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. Тому Харківським апеляційним адміністративним судом було зазначено, що висновок суду першої інстанції є передчасним та справу було направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення органів місцевого самоврядування набувають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо відповідною радою не встановлено пізніший термін введення цих рішень у дію.

Як встановлено у судовому засіданні рішення виконавчого комітету Харківської міської ради № 258 від 24.04.2013 опубліковано в офіційному печатному виданні Харківської міської ради - газеті «Харьковские известия» від 09.05.2013 № 54 та офіційному сайті міської ради. ( а.с. 33 ).

Таким чином, з моменту офіційного опублікування акту індивідуальної дії особа мала можливість ознайомитись з його змістом та повинна була дізнатися про порушення її прав, тому перебіг шестимісячного строку, передбаченого ч. 2 ст. 99 КАС України, слід обраховувати саме з зазначеної дати.

Крім того, за змістом позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що йому стало відомо про порушення його права в квітні 2013 року, саме коли уповноважені особи відповідача почали здійснювати знос зазначених ним обєктів нерухомого майна.

Факт знесення зазначених позивачем обєктів нерухомого майна підтверджується також актами № 3411/13 від 30.09.2013 та від 03.10.2013 обстеження земельної ділянки по вул. Полтавський шлях, 149, якими встановлено відсутність будь яких будівель та споруд. ( а.с.а.с. 126-128 ).

Також з заяви позивача ОСОБА_1 від 31.10.2014, яка надійшла до Харківської міської ради з прокуратури м. Харкова, вбачається, що позивач в позасудовому порядку намагався відновити своє порушене право, зазначаючи в заяві, що демонтаж вказаної ним капітальної будівлі було здійснено в ніч з 24 на 25 квітня 2013. ( а.с.а.с. 129-136 ).

На зазначену заяву ОСОБА_1 від 31.10.2014, юридичним департаментом Харківської міської ради заявнику було надано відповідь від 06.01.2015 №74/9-15, у якій зазначено про прийняття виконавчим комітетом Харківської міської ради 24.04.2013 рішення № 258. ( а.с. 140 ).

Вказані обставини, щодо обізнаності позивача ОСОБА_1, саме з квітня 2013 року, про порушення з боку відповідача його права, у судовому засіданні не заперечувались також і самим відповідачем, яким було зазначено, що він та його представники прийняли рішення щодо захисту порушеного права в позасудовому порядку, шляхом звернення зі скаргами до відповідних правоохоронних органів та безпосередньо до ХМР.

Крім того у судовому засіданні встановлено, що судом першої інстанції при прийнятті рішення про відкриття провадження по вказаній справі та під час проведення попереднього судового засідання клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення строку звернення з зазначеним позовом до суду не вирішувалось.

Статтею 5 КАС України передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод людини передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) у рішенні від 12 березня 2009 року винесеного за наслідком розгляду заяви №20347/03 у справі «Плахтєєв та Плахтєєва проти України» зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді. Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності.

Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Приймаючи до уваги наведене суд вважає, що позивачу ОСОБА_1 стало відомо про порушення його права щодо проведення демонтажу нерухомого майна, на підставі зазначеного ним рішення виконкому ХМР, саме з квітня 2013 року.

Будь яких обєктивних перешкод для звернення позивача ОСОБА_1 з відповідним адміністративним позовом до суду, з метою захисту свого порушеного права, у строки, передбачені ст. 99 ч. 2 КАС України, у судовому засіданні не встановлено.

Судом не приймаються до уваги ствердження позивача ОСОБА_1 щодо його правової необізнаності, незадовільного стану здоровя на час порушення його права, надання неякісної правової допомоги, намагання поновити своє порушене право в позасудовому порядку, як на причини поважності пропуску процесуального строку для звернення до суду з зазначеним позовом, так як зазначені позивачем ОСОБА_1 носять субєктивний характер та можуть свідчити про наявність поважних причин невиконання у встановлені строки дій направлених на судовий захист свого порушеного права.

При таких обставинах клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку звернення з позовом до адміністративного суду задоволенню не підлягає.

Приймаючи до уваги наведене, враховуючи те, що позивачем ОСОБА_1 були пропущені процесуальні строки звернення до суду з зазначеним адміністративним позовом без будь яких обєктивних причин, вказана позовна заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Харківської міської ради « Про часткове визнання рішення виконавчого комітету ХМР від 24.04.2013 № 258 та відповідних пунктів 8-9 переліку Додатку до рішення протиправними та зобовязання вчинити певні дії », підлягає залишенню без розгляду, у звязку з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 99, 100, 102, 162, 165, 167, 185, 186 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання позивача ОСОБА_1 « Про поновлення процесуального строку звернення з позовом до адміністративного суду », - залишити без задоволення.

Клопотання відповідача - виконавчого комітету Харківської міської ради « Про залишення без розгляду адміністративного позову », - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Харківської міської ради « Про часткове визнання рішення виконавчого комітету ХМР від 24.04.2013 № 258 та відповідних пунктів 8-9 переліку Додатку до рішення протиправними та зобовязання вчинити певні дії », - залишити без розгляду, у звязку з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду.

Згідно зі ст.ст.185,186 КАС України, ухвала може бути оскаржена повністю або частково шляхом подання до Харківського апеляційного адміністративного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Відповідно до статті 254 КАС України, ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвалу постановлено в нарадчої кімнаті в одному примірнику.

Суддя І.В.Семіряд