Справа № 817/989/17
Суддя: Щербаков В.В.
Дата ухвалення: 2017-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 липня 2017 року Р і в н еСправа №817/989/17

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Щербаков В.В., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1
доНаціонального банку України
про визнання бездіяльності протиправною,
В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання бездіяльності протиправною щодо не вжиття у період з 01.01.2011 по 17.09.2015 належних заходів забезпечення захисту законних інтересів вкладників і кредиторів щодо безпеки збереження коштів на банківських рахунках Публічного акціонерного товариства «Фінанси та кредит» (далі - ПАТ «Фінанси та кредит»), яка виразилась у порушенні строків: проведення інспекційної планової перевірки ПАТ «Фінанси та кредит» не рідше одного разу на 36 місяців; надання ПАТ «Фінанси та кредит» результатів інспекційних перевірок за періоди з 01.01.2008 по 01.01.2012 та з 01.02.2012 по 01.12.2014, встановлених ст.19 ГК України; повідомлення ПАТ «Фінанси та кредит» про встановлення рейтингової оцінки за системою САМЕLS за результатами інспекційних перевірок за періоди з 01.01.2008 по 01.01.2012 та з 01.02.2012 по 01.12.2014; щодо не вжиття у періоди квітень 2012 року - липень 2012 року та березень 2015 року - травень 2015 року адекватних, негайних та рішучих дій, неприйняття своєчасно рішення про застосування адекватного заходу впливу до ПАТ «Фінанси та кредит» на підставі проведених перевірок та складених звіту про інспектування ПАТ «Фінанси та кредит» за періоди з 01.01.2008 по 01.01.2012 та з 01.02.2012 по 01.12.2014 і встановленої рейтингової оцінки САМЕLS.

Ухвалою судді від 30.06.2017 позовна заява залишалася без руху. Позивачу встановлювався строк для усунення недоліків позовної заяви до 17.07.2017 шляхом надання суду доказів в обґрунтування поважності причин пропуску звернення до суду з даним адміністративним позовом.

У вказаний строк представником позивача подано суду клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, яке обґрунтоване тим, що у ОСОБА_1 відсутня юридична освіта, а самостійно скласти та подати до суду адміністративний позов та здійснювати представництво своїх інтересів самостійно він не може, оскільки є інвалідом другої групи довічно та фактично позбавлений можливості самостійно пересуватися.

Відповідно до ч.2 ст.107 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно з п.5 ч.1 ст.107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Так, перевіряючи на виконання положень ст.107 КАС України даний адміністративний позов, суддею встановлено, що позивач звертається до суду з пропуском строку, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.99 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.1 ст.103 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі (ч.1 ст.102 КАС України).

При цьому, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.

Так, Верховний суд України у своєму рішенні від 13.09.2006 у справі № 6-26370кс04 зазначає, що поважними причинами пропуску строку позовної давності вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред'явлення позову стає неможливим або утрудненим.

Обставини, з якими сторона пов'язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, доводяться стороною і встановлюються судом тільки у випадку, якщо заявлена вимога про застосування цих строків (постанова Верховного Суду України від 15.10.2013 у справі № 21-240а13).

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 з 06.11.2014 був вкладником ПАТ «Фінанси та кредит», проте постановою Правління Національного банку України від 17.12.2015 №898 відкликано банківську ліцензію ПАТ «Фінанси та кредит», а рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 18.12.2015 №230 розпочато процедуру ліквідації такого банку.

Вважаючи, що його права та інтереси порушені, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним адміністративним позовом лише 26.06.2017.

У клопотанні про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 дізнався про порушення своїх прав та інтересів з постанови Правління Національного банку України від 17.12.2015 №898 та рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 18.12.2015 №230.

Викладене підтверджується також кредиторською вимогою, поданою ОСОБА_1 уповноваженій особі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «Фінанси та кредит» 28.12.2015.

Разом з тим, представник позивача, як докази поважності пропуску такого строку, зазначає медичну картку амбулаторного хворого та епікризи про проходження стаціонарного лікування у періоди з 03.06.2015 по 15.06.2015, з 21.03.2016 по 04.04.2016, з 11.05.2017 по 23.05.2017.

Будь-яких інших обґрунтувань поважності причин пропущення строку звернення до суду представником позивача в клопотанні та доданих до нього матеріалах не зазначено.

З огляду на викладене, обставини, з якими представник позивача пов'язує поважність причин пропуску строків звернення до суду в півтора року (з 28.12.2015 по 26.06.2017), є не доведеними, оскільки надання повноважень на представництво інтересів сторони в адміністративному процесі не обмежено будь-яким певним колом осіб, а тому позивач, поза періодами перебування на стаціонарному лікуванні (з 28.12.2015 по 20.03.2016 та з 05.04.2016 по 10.05.2017), мав достатній час та можливість звернутися за кваліфікованою, як платною, так і безоплатною юридичною допомогою.

Відтак, своєчасне пред'явлення позивачем позову не було утрудненим чи неможливим, а тому підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними відсутні.

Статтею 8 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. При цьому суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та "Круз проти Польщі" від 19.06.2001) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є справа "Gradescolo S.R.L. проти Молдови", в якій Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов'язком для країн, які підписали Конвенцію.

Розгляд адміністративного позову, поданого з пропуском строку звернення до суду порушить принцип рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом (ст.10 КАС України), принцип законності (ст.9 КАС України), оскільки в такому разі позивачу буде надана перевага, що не ґрунтується на законі.

Відповідно до ч.1 ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Згідно з ч.2 ст.100 КАС України, позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

За таких обставин, адміністративний позов слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.99, 100, 155, 165 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання бездіяльності протиправною залишити без розгляду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без розгляду невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання нею законної сили за наслідками апеляційного провадження. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Щербаков В.В.