Справа № 805/1764/17-а
Суддя: Тарасенко І.М.
Дата ухвалення: 2017-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2017 р. Справа №805/1764/17-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

час прийняття постанови:10:10

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Тарасенка І.М.,

при секретарі судового засідання: Ковальової А.В.

за участю

позивача: ОСОБА_1,

представника відповідача: Сущенка В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Донецької області про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на публічній службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визнання недійсним запису про звільнення з роботи (посади), зробленого в трудовій книжці, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Прокуратури Донецької області про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на публічній службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визнання недійсним запису про звільнення з роботи (посади), зробленого в трудовій книжці.

В обґрунтування позову зазначив, що з 20.08.2001 року працював на різних посадах в органах прокуратури Донецької області, з 14.04.2016 року обіймав посаду прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Донецької області відповідно до наказу прокурора Донецької області № 1101-к.

На підставі наказу прокурора Донецької області № 817-к від 12 квітня 2017 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» ОСОБА_1 звільнено з посади прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Донецької області.

Із зазначеним наказом позивач не згодний, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Просив скасувати наказ прокурора Донецької області № 817-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 12.04.2017 року, відповідно до вимог п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 43, п.п. 4 п. 5-1 розділу ХІІІ «Перехідних положень» Закону України «Про прокуратуру», ч. 1 ст. 8, п. 5 ст. 9, ст.ст. 10,11,12 Дисциплінарного статуту прокуратури України, яким за порушення вимог Закону України «Про прокуратуру», правил прокурорської етики, вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його чесності. Поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Донецької області. Стягнути з прокуратури Донецької області середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 12.04.2017 року і до моменту фактичного поновлення на публічній службі. Допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Донецької області та середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі стягнення за один місяць. Визнати недійсним запис № 18 від 12.04.2017 року про звільнення з посади та органів прокуратури, зроблений в трудовій книжці ОСОБА_1 на підставі наказу № 817-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 12.04.2017 року.

Позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, з приводу чого надав суду письмові заперечення. Вказав, що на позивача, відповідно до статті 19 Закону України «Про прокуратуру» покладений обов'язок неухильно додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Посилаючись на наказ Генеральної прокуратури України «Про організацію роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України» зазначив, що до ганебних вчинків, скоєними прокурорами відноситься, зокрема, керування транспортним засобом в стані алкогольного сп'яніння або відмова працівника прокуратури від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння, порушення Присяги працівника прокуратури, Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури.

Просив відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Дослідивши матеріали справи, доводи позовної заяви, суд встановив.

Позивач - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, з 20 серпня 2001 року працював в органах прокуратури Донецької області. Обіймав посади: помічника старшого помічника прокурора Ленінського району м. Донецька Донецької області, помічника та старшого помічника прокурора Кіровського району м. Донецька Донецької області, прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами внутрішніх справ при провадженні оперативно - розшукової діяльності, дізнання та досудового слідства управління нагляду за додержанням законів органами, які проводять оперативно - розшукову діяльність, дізнання та досудове слідство прокуратури Донецької області, прокурора відділу нагляду за додержанням законів спеціальними підрозділами та іншими установами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів органами, які проводять оперативно-розшукову діяльність, дізнання та досудове слідство прокуратури Донецької області, заступника прокурора Ленінського району м. Донецька, заступника прокурора Кіровського району м. Донецька Донецької області, з вересня 2014 року по вересень 2015 року перебував на службі в лавах Збройних Сил України, заступника прокурора м. Дзержинська Донецької області, прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з корупційними правопорушеннями управління нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю і корупцією прокуратури Донецької області.

Відповідно до наказу прокурора Донецької області № 1101-к від 14.04.2016 року, обіймав посаду прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Донецької області.

Класний чин - молодший радник юстиції, присвоєно наказом Генерального прокурора України № 1370к від 15.10.2010 року.

На підставі наказу прокурора Донецької області № 817-к від 12.04.2017 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», відповідно до вимог п.п. 5,6 ч. 1 ст. 43, п.п. 4 п. 5-1 розділу ХІІІ «Перехідних положень» Закону України «Про прокуратуру», ч. 1 ст. 8, п. 5 ст. 9, ст. ст. 10, 11,12 Дисциплінарного статуту прокуратури України, за порушення вимог Закону України «Про прокуратуру», Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його чесності, ОСОБА_1 звільнено з посади прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Донецької області.

Під час розгляду справи судом встановлено, що 15 січня 2017 року ОСОБА_1 у вільний від роботи час, керуючи автомобілем Mazda 3, що належить його знайомій, був зупинений працівниками Управління патрульної поліції в містах Краматорськ та Слов'янськ Донецької області у зв'язку з перевіркою орієнтування.

У подальшому, під час перевірки працівниками поліції було встановлено, що ОСОБА_1 свідомо керував транспортним засобом за відсутності посвідчення водія, а також його зовнішні ознаки свідчили про перебування у стані алкогольного сп'яніння.

Під час складання працівниками поліції стосовно ОСОБА_1 адміністративного протоколу за ч. 1 ст. 130 КУаАП, позивач не вжив вичерпних заходів щодо спростування факту перебування у стані алкогольного сп'яніння, на неодноразові пропозиції пройти відповідний медичний огляд відповів категоричними відмовами.

На запитання, чи вживав він спиртні напої, ОСОБА_1 відповів, що вживав трохи. Даний факт позивачем не заперечувався і у судовому засіданні.

Таким чином, прокуратурою Донецької області встановлено, що ОСОБА_1, який мав би вживати усіх заходів до підтримання авторитету органів прокуратури й не відмовлятися від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння, порушив такі обов'язки і скомпрометував високе звання прокурора, зашкодивши репутації й авторитету органів прокуратури.

З огляду на вищевикладене, наказом прокурора Донецької області від 12.04.2017 року № 817-к ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

Крім того, в матеріалах справи знаходиться висновок службової перевірки від 11 квітня 2017 року за фактом можливого порушення Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Донецької області ОСОБА_1

Приводом для проведення службової перевірки стала інформація ГУ НП України в Донецькій області, надана на запит прокуратури Донецької області щодо притягнення в період 2016-2017 років до адміністративної відповідальності працівників прокуратури області.

Під час службової перевірки встановлено, що 15 січня 2017 року о 02.10 годині працівниками патрульної поліції складено протокол про адміністративне правопорушення серії БР № 251327 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та одночасно стосовно нього винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення серії АР № 708443 за ч. 1 ст. 126 КУпАП.

Відповідно до постанови серії АР № 708443 від 15.01.2017 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 126 КУпАП та накладено штраф у розмірі 425 грн. ОСОБА_1 було надано письмове пояснення, в якому він зазначив, що не має можливості пред'явити своє посвідчення водія через те, що воно знаходиться у м. Донецьку.

З даною постановою ОСОБА_1 погодився та сплатив штраф у сумі 425 грн.

За ч. 1 ст. 130 КУпАП матеріали стосовно ОСОБА_1 органами поліції направлені для розгляду до Краснолиманського міського суду. Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії БР № 251327 ОСОБА_1 скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Таким чином, з огляду на вищевикладене та після опитання свідків комісія дійшла висновку, а саме визнала, з боку прокурору відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури прокуратури Донецької області ОСОБА_1 встановлені грубі порушення вимог Закону України «Про прокуратуру», Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокурату. У зв'язку з наведеним прокурор відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури прокуратури Донецької області молодший радник юстиції ОСОБА_1 заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

З даним висновком позивача було ознайомлено 12 квітня 2017 року, про свідчить його підпис.

Розглянувши матеріали справи суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову. При цьому виходить з такого.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про прокуратуру» діяльність прокуратури ґрунтується на засадах, зокрема, неухильного дотримання вимог професійної етики та поведінки.

Згідно із статтею 19 вказаного закону, прокурор зобов'язаний неухильно додержуватися присяги прокурора. За порушення присяги прокурор несе відповідальність, передбачену законом, виявляти повагу до осіб під час здійснення своїх повноважень; діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Стаття 43 визначає підстави для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності. Так, прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав: вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури.

Наказом Генерального прокурора України від 28 листопада 2012 року № 123 затверджений Кодекс професійної етики та поведінки працівників прокуратури.

Стаття 1 Кодексу визначає завдання Кодексу. Так, завданнями кодексу є:

- забезпечення ефективного здійснення працівниками прокуратури своїх професійних обов'язків на підставі додержання принципів верховенства права, законності, суспільної моралі та високої культури;

- підвищення авторитету органів прокуратури та сприяння зміцненню довіри громадян до них;

- створення умов для розвитку у працівників прокуратури почуття справедливості, відповідальності, відданості справі, додержання загальнолюдських моральних цінностей, запобігання проявам корупції;

- формування принципової морально-правової позиції у взаєминах з колегами по службі та керівництвом.

Відповідно до статті 4 вказаного Кодексу професійна діяльність працівників прокуратури ґрунтується на принципах, зокрема:

- поваги до прав і свобод людини і громадянина;

- толерантності;

- професійної честі і гідності, формування довіри до прокуратури;

- зразковості поведінки та дисциплінованості.

Статтею 15 Кодексу визначено, що при виконанні службових обов'язків працівник прокуратури має дотримуватися загальноприйнятих норм моралі та поведінки, бути взірцем добропорядності, вихованості і культури.

Порушення трудової та виконавської дисципліни, непристойна поведінка є неприпустимими для працівника прокуратури і тягнуть за собою у відповідних випадках передбачену законом відповідальність.

Згідно із приписами статті 18 Кодексу працівник прокуратури не має права використовувати своє службове становище в особистих інтересах або в інтересах інших осіб.

Працівнику прокуратури слід уникати особистих зв'язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об'єктивність виконання професійних обов'язків, скомпрометувати високе звання працівника прокуратури, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний громадський резонанс.

Поза службою поводити себе коректно і пристойно. При з'ясуванні будь-яких обставин з представниками правоохоронних і контролюючих органів не використовувати свій службовий статус, у тому числі посвідчення працівника прокуратури, з метою ухилення від відповідальності.

Статтею 30 Кодексу визначено, що відповідно до Закону України «Про прокуратуру» працівники прокуратури зобов'язані неухильно дотримуватися вимог цього Кодексу. Їх порушення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Порядок проведення службових розслідувань в органах прокуратури регламентується Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань (перевірок) в органах прокуратури України, затвердженої наказом Генерального прокурора України від 04.09.2014 № 104 (далі - Інструкція № 104).

Згідно п. 1.2 Інструкції № 104 службове розслідування (перевірка) - комплекс заходів, які проводяться у випадках скоєння працівниками прокуратури ганебних вчинків - кримінальних, корупційних правопорушень, керування транспортним засобом у стані алкогольного чи наркотичного сп'яніння або відмови від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння, порушення Присяги працівника прокуратури і Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують їх як працівників прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури, а також за фактами порушень виконавської та трудової дисципліни, неправомірного втручання у службову діяльність працівників прокуратури, посягань на їхнє життя, здоров'я та майно, загибелі та в інших випадках передбачених Інструкцією.

Метою службових розслідувань та службових перевірок є повне, об'єктивне і всебічне з'ясування обставин надзвичайних подій, ганебних вчинків та правопорушень, скоєних за участі працівників органів прокуратури, виявлення причин і умов, що їм сприяли, зміцнення службової дисципліни та попередження негідних вчинків серед особового складу (Інструкція).

Згідно з п. 4.1. управління внутрішньої безпеки та захисту працівників прокуратури Генеральної прокуратури України залучається до проведення службового розслідування у випадках: порушень Присяги працівника прокуратури, вчинених працівниками апарату Генеральної прокуратури України, прокурорами обласного рівня чи їх заступниками; скоєння працівниками прокуратури кримінальних, корупційних правопорушень, інших ганебних вчинків; застосування працівниками прокуратури вогнепальної зброї; дорожньо-транспортних пригод, вчинених за участі працівників прокуратури з тяжкими наслідками.

Під час судового засідання позивач підтвердив, що після складання протоколу постанови про адміністративне правопорушення працівниками патрульної поліції, він відмовився від проходження медичного огляду щодо перевірки стану алкогольного сп'яніння.

Відповідно до положень наказу Генеральної прокуратури України від 22 вересня 2014 року № 17 гн «Про організацію роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України» до ганебних вчинків, скоєних прокурорами чи слідчими, відносити кримінальні, корупційні правопорушення, керування транспортними засобами у стані алкогольного чи наркотичного сп'яніння або відмову від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння, порушення Присяги працівника прокуратури і Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують їх як працівників прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури. (п. 2.1).

При цьому суд зазначає, що факт скоєння працівниками прокуратури ганебних вчинків має бути доведений у визначеному чинним законодавством України порядку.

В свою чергу права особи, стосовно якої проводиться службове розслідування (перевірка) визначені в пункті 7 даної Інструкції, а саме: отримувати інформацію про підстави проведення службового розслідування (перевірки), склад комісії, заявляти обґрунтовані клопотання про відвід голови або членів комісії; брати участь у службовому розслідуванні (перевірці), у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, у встановленому порядку подавати документи, які мають значення для його проведення; висловлювати письмові зауваження щодо об'єктивності та повноти проведення службового розслідування (перевірки) оскаржувати дії або бездіяльність голови та членів комісії; відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім'ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; порушувати питання про витребування додаткових документів, одержання додаткових пояснень осіб тощо; отримувати повідомлення про завершення службового розслідування (перевірки); у семиденний строк після отримання повідомлення про завершення службового розслідування (перевірки) ознайомлюватися із затвердженим висновком; у десятиденний строк з дня ознайомлення зі змістом висновку про результати службового розслідування (перевірки) оскаржити керівнику, який призначив службове розслідування (перевірку), прокурору вищого рівня та у встановленому порядку до суду.

Оформлення результатів службового розслідування (перевірки) регламентується п. 10 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань (перевірок) в органах прокуратури України, а саме: результати службового розслідування (перевірки) оформляються висновком, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин; у вступній частині висновку зазначається посада, класний чин, прізвище, ініціали голови та членів комісії, підстави для проведення службового розслідування (перевірки); в описовій частині висновку викладаються встановлені під час проведення службового розслідування (перевірки) відомості, перелік яких передбачено пунктом 8 цієї Інструкції. Крім того, у висновку зазначаються відомості про обставини, що пом'якшують (обтяжують) відповідальність чи знімають з працівника прокуратури безпідставні звинувачення або підозру у скоєнні порушення. У резолютивній частині висновку службового розслідування (перевірки) зазначається:

- чи знайшли своє підтвердження (спростування) відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування (перевірки);

- пропозиції щодо закінчення службового розслідування (перевірки), наявності підстав застосування до працівника прокуратури заходів дисциплінарного чи морального впливу, а також заходів реагування стосовно інших посадових осіб органів прокуратури;

- пропозиції щодо заходів, спрямованих на усунення виявлених під час службового розслідування (перевірки) недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для його призначення;

- пропозиції щодо осіб, на яких покладається контроль за виконанням рішення, прийнятого керівником органу прокуратури за результатами службового розслідування (перевірки).

За наявності у висновку службового розслідування (перевірки) інформації, що може бути віднесена до таємної або службової, такому висновку надається відповідний гриф секретності або обмеження доступу.

Висновок службового розслідування (перевірки) підписується головою та членами комісії, затверджується керівником органу прокуратури, який його призначив.

Не пізніше наступного робочого дня після затвердження висновку службового розслідування (перевірки) про його завершення повідомляється особа, стосовно якої воно проведено.

Отже відповідачем при проведенні службової перевірці виконанні усі вимоги Інструкції про порядок проведення службових розслідувань (перевірок) в органах прокуратури України, що також не заперечувалось і самим позивачем в ході розгляду справи.

Крім того, суд зазначає, що постановою Краснолиманського міського суду Донецької області від 24.04.2017 року, залишеною без змін постановою Апеляційного суду Донецької області від 31.05.2017, ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, однак звільнено від адміністративної відповідальності внаслідок закінчення строків накладення адміністративного стягнення.

Отже суд вважає, що дана підстава звільнення від адміністративної відповідальності позивача не є реабілітуючою.

Крім того, суд наголошує на тому, що позивача було звільнено з органів Прокуратури Донецької області за вчинення саме дисциплінарного, а не адміністративного правопорушення.

Дисциплінарний проступок ОСОБА_1 полягав у порушенні правил прокурорської етики та спрямований проти авторитету органів прокуратури, який знайшов своє підтвердження в ході розгляду справи про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Крім того, 12.04.2017 року він перебував на робочому місці, де його було ознайомлено з висновком службової перевірки, наказом про звільнення та видано копію наказу і вручено трудову книжку.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_1 відповідно до п. 2.1 наказу Генерального прокурора України № 17 від 22.09.2014 року вчинив ганебний вчинок у виді відмови від проходження огляду з метою виявлення стану алкогольного сп'яніння.

Щодо посилання позивача на те, що при його звільненні відповідачем порушені вимоги ст. 40 КЗпП, оскільки його звільнено у період перебування на лікарняному, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 16 Закону України «Про прокуратуру», прокурор призначається на посаду безстроково та може бути звільнений з посади, його повноваження на посаді можуть бути припинені лише з підстав та в порядку, передбачених цим Законом.

Відповідно до ст. 3 Кодексу законі про працю, законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Загальні підстави та порядок для звільнення будь-яких працівників передбачені нормами ст. ст. 36-49 КЗпП.

Водночас, питання проходження служби в органах прокуратури, звільнення з неї, права і обов'язки прокурорів визначено та урегульовано спеціальним законом - Законом України «Про прокуратуру» та Дисциплінарним статутом прокуратури України. Цими актами встановлено особливі підстави та порядок звільнення прокурорів з посади. При цьому, порядок звільнення прокурорів унормовано таким чином, що заборона звільнення під час перебування на лікарняному або у відпустці відсутня.

Крім того, відповідно до наказу Прокуратури Донецької області № 936-к від 05 травня 2017 року, у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю на день звільнення прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури прокуратури Донецької області молодшого радника юстиції ОСОБА_1 перенесено дату його звільнення з 12 квітня 2017 року на перший робочий день після закінчення хвороби - 21 квітня 2017 року, з проведенням відповідних розрахунків.

Таким чином, посилання ОСОБА_1 на порушення порядку звільнення за КЗпП є неприйнятними.

Згідно з пп. 1, 2 ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою повноваження надано.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частин 1 та 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Розглянувши подані документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є такими, що не підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 8 - 11, 94, 99, 158-163, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Прокуратури Донецької області про скасування наказу про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на публічній службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визнання недійсним запису про звільнення з роботи (посади), зробленого в трудовій книжці - відмовити.

Повний текст постанови буде складений 18 липня 2017 року.

Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд з одночасним надісланням апеляційної скарги особою, яка її подає до Донецького апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складання постанови в повному обсязі відповідно до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Тарасенко І.М.