Справа № 804/4457/17
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2017-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 липня 2017 р. справа № 804/4457/17

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Бондар М.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Державних реєстраторів Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради Відділу реєстрації майнових прав Управління у сфері державної реєстрації Сакалюка Сергія Гергійовича та Зубко Валерія Юрійовича, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «В ПЛЮС», про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

11.07.2017 року ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до Державних реєстраторів Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради Відділу реєстрації майнових прав Управління у сфері державної реєстрації Сакалюка Сергія Гергійовича та Зубко Валерія Юрійовича, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «В ПЛЮС», про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

Позовна заява подана до суду з недодержанням вимог, встановлених сттаттею 106 Кодексу року адміністративного судочинства України і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно до частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

До позовної заяви не надано доказів сплати судового збору позивачами за подання адміністративного позову.

Разом з позовною заявою позивачами надано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, у зв'язку з тяжким матеріальним становищем позивачів на момент подачі позову до суду.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить із того, що відповідно до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З наведених норм вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Заявлючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, позивачами не надано суду письмових доказів неможливості сплати судового збору, які вказують на фінансування та обсяг коштів, які перебували у їх розпорядженні станом на дату звернення до суду із даним клопотанням тощо.

З урахуванням вищезазначених правових норм, умовою зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат є незадовільний майновий (матеріальний) стан сторони, незалежно від того, чи є сторона фізичною особою чи юридичною.

При цьому, суд позбавлений можливості надати оцінку майновому стану позивачів через відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження зазначених обставин, а в обґрунтування самого клопотання заявники не послались на жодний факт, який міг би розглядатися в якості підстави для відстрочення сплати судового збору.

Крім зазначеного, невмотивоване звільнення від оплати повністю або частково, відстрочення або розстрочення сплати судових витрат утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб'єктів звернення за судовим захистом.

З урахуванням встановлених обставин, у зв'язку з необґрунтованістю клопотання позивачів, суд вважає, що підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні, відтак, клопотання позивачів про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який сплачується фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 640 грн.

Згідно частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки позивачами заявлено дві вимоги немайнового характеру, то розмір судового збору, що підлягає сплаті, складає 1280 грн.

Таким чином, недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом надання оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 1280 грн.

Відповідно до частини 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою..

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 108, статті 165 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Державних реєстраторів Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради Відділу реєстрації майнових прав Управління у сфері державної реєстрації Сакалюка Сергія Гергійовича та Зубко Валерія Юрійовича, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «В ПЛЮС», про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1, ОСОБА_2 строк для усунення недоліків позовної заяви до 28.07.2017 року.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом надання оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 1280 грн.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунені у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута. Залишення позовної заяви без руху не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена особою, яка подала позовну заяву, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд у п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя М.В. Бондар