Справа № 754/1175/17
Суддя: Костюк Л.О.
Дата ухвалення: 2017-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 754/1175/17 Головуючий у 1-й інстанції: Грегуль О.В.; Суддя-доповідач: Костюк Л.О.
У Х В А Л А

Іменем України

13 липня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Твердохліб В.А.;

за участю секретаря: Драч М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 02 червня 2017 року у справі за заявою ОСОБА_2 до Управління Пенсійного фонду України в Деснянському районі м. Києва про визнання протиправними дій та бездіяльності, пов'язаними з виконанням судового рішення,-

В С Т А Н О В И Л А:

У січні 2017 року, ОСОБА_2 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із заявою до Управління Пенсійного фонду України в Деснянському районі м. Києва про визнання протиправними дій та бездіяльності, пов'язаними з виконанням судового рішення.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 26 січня 2017 року відмовлено у відкритті провадження.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою, заявником подано апеляційну скаргу, в якій просив дану ухвалу скасувати, як таку, що прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного адімінстратвиного суду від 11 травня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задоволено, ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 26 січня 2017 року - скасовано, а справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Лівобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій та бездіяльності, пов'язаними із виконанням судового рішення направлено до Деснянського районного суду м. Києва для продовження розгляду.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02 червня 2017 року заяву залишено без руху та надано строк до 23 червня 2017 року для усунення недоліків.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою, представником заявника подано апеляційну скаргу, в якій просив дану ухвалу скасувати, як таку, що прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Заслухавши суддю - доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала судді - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду з наступних підстав.

Згідно зі ст.ст. 199 ч. 1 п. 3, 202 ч. 1 п. 4 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції скасовує її і направляє справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, якщо визнає, що судом порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Залишаючи позовну заяву без руху суд першої інстанції виходив з того, що заяву ОСОБА_2 до Управління Пенсійного фонду України в Деснянському районі м. Києва про визнання протиправними дій та бездіяльності, пов'язаними з виконанням судового рішення, повернуто заявникові, суд позбавлений можливості перевірити виконання вимог ст. 106 КАС України та виконати ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 11.05.2017 року.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції, колегія суддів не погоджується виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 подано заяву про визнання протиправними дій та бездіяльності, пов'язаними з виконанням судового рішення.

Надаючи правову оцінку матеріалам, обставинам справи, а також наданим додатковим пояснення та запереченням сторони по справі, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Так, відповідно до ст. 104 КАС України позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Згідно до ч.1 ст. 105 КАС України, адміністративний позов подається до адміністративного суду у формі письмової заяви особисто позивачем або його представником.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; 2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; 4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; 6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, згідно з ч. 4 ст. 105 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. При цьому, не допустимо обмежувати право позивача на самостійний вибір визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу.

За приписами ч. ч. 1, 4 ст. 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена цим Кодексом.

З аналізу ч. 1 ст. 6 КАС України вбачається, що кожній особі надано право на звернення до адміністративного суду, втім у вказаній нормі не конкретизовано форми такого звернення.

За приписами ч. 1 ст. 3 Закону України «Про звернення громадян» під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Відповідно до частини 3 ст. 11 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано адміністративний позов, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

Відповідно до частини 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів звертає увагу на те, що дотримання вимог ст. 106 КАС України є обов'язковими. Якщо позивач не дотримав якось із вимог до позовної заяви, зазначених у ст. 106 КАСУ України, суддя залишає позовну заяву без руху і пропонує виправити наявні недоліки.

Окрім зазначеного, зазначає те, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху суддя не лише має зазначити недоліки позовної заяви, а й визначити спосіб їх усунення і встановити строк, достатній для усунення недоліків.

Вказівки на недоліки мають бути чіткими і спосіб їх усунення зрозумілим.

Колегія суддів звертає увагу на те, що залишаючи позовну заяву без руху суд першої інстанції виходив з того, що заяву ОСОБА_2 до Управління Пенсійного фонду України в Деснянському районі м. Києва про визнання протиправними дій та бездіяльності, пов'язаними з виконанням судового рішення, повернуто заявникові, суд позбавлений можливості перевірити виконання вимог ст. 106 КАС України та виконати ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 11.05.2017 року.

Проте, зазначає, що 22.05.2017 року за підписом секретаря Деснянського районного суду м. Києва прийнято заяву з доповненнями та уточненнями до заяви від 23.01.2017 року у справі №754/1175/17, Головуючий суддя Грегуль О.В. від представника позивача ОСОБА_3.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції не надав належної оцінки зазначеній вище заяві представника позивача, у зв'язку із чим прийшов до неправильного висновку 02 червня 2017 року щодо залишення позовної заяви без руху із посиланням на те, що заяву ОСОБА_2 до Управління Пенсійного фонду України в Деснянському районі м. Києва про визнання протиправними дій та бездіяльності, пов'язаними з виконанням судового рішення, повернуто заявникові, у зв'язку із чим суд позбавлений можливості перевірити виконання вимог ст. 106 КАС України та виконати ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 11.05.2017 року.

Відповідно до змісту ч.5 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвали про залишення позовної заяви без руху можуть бути оскарженні особою, яка подала позовну заяву.

Згідно ч. 1, 2 ст. 159 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Отже, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення позовної заяви без руху, чим порушив норми процесуального права.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала Деснянського районного суду м. Києва від 02 червня 2017 - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 160, 167, 195, 196, 199, 202, 205, 206, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 - задоволити.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 02 червня 2017 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає, як така, що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

(Повний текст виготовлено - 18 липня 2017 року).

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя Костюк Л.О.

Судді: Твердохліб В.А.

Бужак Н.П.