Справа № 821/579/17
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2017-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/579/17
11 год. 31 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Варняка С.О.,

при секретарі: Кальченко-Булановій М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Відділу культури і туризму Новокаховської міської ради Херсонської області до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання протиправними та скасування постанов від 24.02.2017 р. № 1021-04-15-14, від 24.02.2017 р. № 1021-04-15-13, припису від 13.03.2017 р., наказу № 11-ск від 14.03.2017 р. та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

Звернувшись до суду, позивач посилається на те, що 06.03.2017 року на адресу позивача відповідачем направлено лист №1021-103/133-і із повідомленням про проведення позапланової перевірки на підставі звернення гр. Щербини.

На підставі направлення № 59 від 02.03.2017 року, зареєстрованого вх. № 01-43/133 від 10.03.2017 року, 13.03.2017 року було проведено позапланову перевірку на об'єкті: реконструкція Палацу культури по проспекту Дніпровському, 30 в місті Нова Каховка.

За результатами перевірки було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил б/н та протоколи б/н від 13.03.2017 року, в яких позивача було визнано винним щодо наведення недостовірних даних до поданої декларації про готовність об'єкта до експлуатації, який належить до 1-3 категорії складності з реконструкції Палацу культури по проспекту Дніпровському, 30 в м. Нова Каховка, яка зареєстрована за № ХС № 51 від 27.02.2017 року та допущено експлуатацію об'єкта будівництва, не прийнятого в експлуатацію відповідно до вимог законодавства, чим порушено ч. 8 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабміну № 461 від 13.04.2011 року та повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушень відбудеться 24.03.2017 року.

24.03.2017 року відповідачем прийнято постанову № 1021-04-15-14 від 24.03.2017 року, якою визнано Відділ культури і туризму Новокаховської міської ради винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 5 п.6 ч.2 ст.2 ЗУ "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 592000 гривень та постанову №1021-04-15-13, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.6 ч.2 ст. 2 ЗУ "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 144000 гривень.

Крім того, 14.04.2017 року відповідач на адресу позивача направив лист № 1021-1.13/178-і, вх. 21.03.2017 року № 01-43/159, в якому повідомив про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкту до експлуатації "Реконструкція Палацу культури по пр. Дніпровському, 30 в місті Нова Каховка Херсонська область" на підставі наказу Управління № 11-ск від 14.03.2017 року.

Вважає результати проведення перевірки необ'єктивними, а прийняті постанови, наказ незаконними та такими, що підлягають скасуванню з наступних підстав.

Під час проведення позапланової перевірки з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

Всупереч зазначеної норми, відповідачем було досліджено інші питання будівельного нагляду, які не охоплювалися зверненням, на підставі якого проводилася перевірка.

Відповідач вважає, що позивачем було наведені недостовірні дані до поданої декларації про готовність об'єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності з реконструкції Палацу Культури по проспекту Дніпровському, 30 в місті Нова Каховка.

Однак позивач наполягає, що ІІІ категорія складності підтверджується листом начальника Новокаховського проектного відділу НДІ Проектреконструкція від 17.04.2013 року № 16, де зазначено, що даний об'єкт відноситься до ІІІ категорії складності.

Стосовно того, що об'єкт реконструкції є пам'яткою архітектури та містобудування місцевого значення факт недоведений та не встановлений. Згідно Постанови Кабміну № 557 від 27.04.2011 року до IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини. Жодним документом не передбачено, що всі об'єкти культурної спадщини повинні відноситися до даної категорії.

Крім того, в Державному реєстрі нерухомих пам'яток України відсутній об'єкт за такою адресою: Херсонська область, місто Нова Каховка, проспект Дніпровський будинок 30- Палац Культури.

Обов'язок введення об'єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об'єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб'єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов'язок, не ввели об'єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена відповідна відповідальність.

Враховуючи той факт, що позивач отримав зареєстровану декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності вважається таким, що ввів даний об'єкт в експлуатацію. Після отримання зареєстрованої декларації, позивач отримав Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер витягу: 82606386 від 16.03.2017 року, номер запису про право власності: 19464136.

Наказ від 14.03.2017 року №11-ск "Про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації" оформлено у зв'язку із зазначенням у декларації недостовірних даних.

Висновки, викладені відповідачем в акті перевірки, про те, що замовником будівництва зазначені недостовірні дані у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, не підтверджуються документально, а також не можуть бути підставою для скасування реєстрації цієї декларації. Адже відсутній факт зазначення в декларації недостовірних даних.

Таким чином, декларація не містить недостовірних відомостей, отже підстава для скасування її реєстрації відсутня.

Просить суд, з урахуванням змін до позовної заяви:

- скасувати постанову №1021-04-15-14 від 24.02.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- скасувати постанову №1021-04-15-13 від 24.02.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 11-ск від 14.03.2017 року "Про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкту до експлуатації";

- зобов'язати відповідача поновити реєстрацію декларації про готовність об'єкту до експлуатації від 27.02.2017 року №ХС 51 шляхом вчинення дій по відновленню відповідного запису у Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

У судовому засіданні представник позивача наполягала на позовних вимогах, просила суд задовольнити позов.

Представник відповідача у судовому засіданні по суті позову заперечував, просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши сторони та дослідивши докази у справі, суд встановив такі обставини.

Рішенням виконавчого комітету Новокаховської міської ради № 69 від 29.03.2007 року "Про дозвіл на проектування та будівництво" надано дозвіл Відділу культури і туризму Новокаховської міської ради виступити замовником проведення першочергових аварійно-відновлювальних робіт, а також проектування та реконструкції будівлі міського Палацу культури про проспекту Дніпровському, 30 в м. Нова Каховка в зв'язку з необхідністю ліквідації наслідків пожежі на будівлю.

На підставі зазначеного рішення 09.10.2007 року начальником управління містобудування та архітектури видано Архітектурно-планувальне завдання №72, на підставі якого було розроблено проект "Реконструкція Палацу культури по проспекту Дніпровському, 30 в м. Нова Каховка".

22.05.2008 року Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у Херсонській області позивачу видано дозвіл на виконання будівельних робіт №198/2008.

07.02.3011 року позивач отримав новий дозвіл на виконання будівельних робіт № 53/2011.

Згідно ДБН А 2.2-3-2004 "Категорії складності об'єктів цивільного призначення" п.2.6.3 будинки і палаци культури відносяться до ІІІ категорії складності (діяв на момент виникнення спірних правовідносин).

Після цього даний проект отримав позитивний висновок комплексної державної експертизи по робочому проекту "Реконструкція Палацу культури по проспекту Дніпровському в місті Нова Каховка".

18.10.2010 року було прийнято позитивний висновок комплексної державної експертизи № 22-00275-2010 щодо робочого проекту у зв'язку із внесенням змін до проекту.

28.11.2012 року було надано експертний звіт № 22-01723-2012 щодо розгляду проектної документації по робочому проекту.

27.02.2017 року Управлінням ДАБІ у Херсонській області зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації який належить до І-ІІІ категорії складності.

06.03.2017 року на адресу позивача відповідачем направлено лист №1021-103/133-і із повідомленням про проведення позапланової перевірки на підставі звернення гр. Щербини.

На підставі направлення № 59 від 02.03.2017 року, зареєстрованого вх. № 01-43/133 від 10.03.2017 року, 13.03.2017 року було проведено позапланову перевірку на об'єкті: реконструкція Палацу культури по проспекту Дніпровському, 30 в місті Нова Каховка.

За результатами перевірки було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил б/н та протоколи б/н від 13.03.2017 року. В акті зазначено про надання позивачем недостовірних даних до поданої декларації про готовність об'єкта до експлуатації, який належить до 1-3 категорії складності з реконструкції Палацу культури по проспекту Дніпровському, 30 в м. Нова Каховка, яка зареєстрована за № ХС №51 від 27.02.2017 року та допущено експлуатацію об'єкта будівництва, не прийнятого в експлуатацію відповідно до вимог законодавства, чим порушено ч.8 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабміну № 461 від 13.04.2011 року та повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушень відбудеться 24.03.2017 року.

24.03.2017 року відповідачем прийнято постанову №1021-04-15-14 від 24.03.2017 року, якою визнано Відділ культури і туризму Новокаховської міської ради винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 5 п. 6 ч. 2 ст. 2 ЗУ "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 592000 гривень та постанову 1021-04-15-13, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.6 ч.2 ст. 2 ЗУ "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 144000 гривень.

14.04.2017 року відповідач на адресу позивача направив лист № 1021-1.13/178-і, вх. 21.03.2017 року № 01-43/159, в якому повідомив про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкту до експлуатації "Реконструкція Палацу культури по пр. Дніпровському, 30 в місті Нова Каховка Херсонська область" на підставі наказу Управління № 11-ск від 14.03.2017 року.

Вирішуючи спір, суд виходить з такого.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з статтею 4 цього Закону об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до статті 32 Закону № 3038-VІ усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Відповідно до статті 31 Закону № 3038 проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Статтею 32 Закону № 3038-VІ усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 5, 6 цього Порядку № 557 до IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб;

2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом;

3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації:

можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат;

можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня;

можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

Згідно довідки Відділу культури і туризму № 01-43/50 від 10.02.2017 року тимчасове перебування людей до 200 осіб, а при проведенні заходу до 500 чоловік, кількість посадочних місць - 370.

При цьому, як у ДБН В.1.2-14-2009 "Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ" так і в ДСТУ - Н Б В.1.2-16:2013 "Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва" рекомендується наступна схема врахування класу наслідків (відповідальності) СС1; СС2; ССЗ:

класу наслідків СС1 відповідають І та II категорія складності;

класу наслідків СС2 відповідають III та IV категорія складності;

класу наслідків ССЗ відповідає V категорія складності.

Клас наслідків визначається за шістьма ознаками: кількість осіб, які постійно перебувають на об'єкті; кількість осіб, які періодично перебувають на об'єкті; кількість осіб, які перебувають поза об'єктом; обсяг можливого економічного збитку; втрата об'єктів культурної спадщини; припинення функціонування комунікацій транспорту, зв'язку, енергетики, інших інженерних мереж.

У постанові Верховного суду України від 04.03.2014 року № 21-433а13 за позовом обслуговуючого кооперативу "Гаражний кооператив "Кронштадт" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві про визнання протиправним і скасування рішення, суд зазначив, що визначення складності об'єкта будівництва за відсутності проектної документації, у якій би було зазначено відповідну категорію, не віднесено до компетенції жодного іншого державного органу. Крім того, суд зауважив, що при розгляді спорів цієї категорії суди мають з'ясовувати питання щодо наявності в діях суб'єкта містобудування складу правопорушення, зокрема, факту закінчення будівництвом відповідного об'єкта, наявності на цей момент встановленого законодавством обов'язку вводити об'єкт в експлуатацію, невведення в експлуатацію та використання об'єкта, закону, який би встановлював відповідальність за невиконання обов'язку із введення в експлуатацію, а також дотримання строків притягнення до публічної відповідальності.

ІІІ категорія складності підтверджується і листом начальника Новокаховського проектного відділу НДІ Проектреконструкція від 17.04.2013 року №16, де зазначено, що даний об'єкт відноситься до ІІІ категорії складності.

Відповідно до ч.8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011 року датою прийняття в експлуатацію об'єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката.

Судом встановлено, що позивач отримав зареєстровану декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності, тому вважається таким, що ввів даний об'єкт в експлуатацію. Після отримання зареєстрованої декларації, позивач отримав Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер витягу: 82606386 від 16.03.2017 року, номер запису про право власності: 19464136.

Згідно п.22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику (його уповноваженій особі) протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) в зареєстрованій декларації або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх органом державного архітектурно-будівельного контролю до реєстру шляхом подання особисто або надсилання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві заяви за формою згідно з додатком 6 до цього Порядку, декларації, в якій враховано зміни, за формою згідно з додатками 2, 3 і 5 до цього Порядку.

У разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня, з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Як встановлено судом, декларацію відповідачем зареєстровано без будь-яких зауважень.

Відповідно до пункту 17 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п'яти робочих днів з дня надходження до нього декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та здійснює дії щодо внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

Відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Отже, реєстрація декларації про готовність об'єкту до експлуатації робіт може бути скасована лише за умови, якщо буде встановлено наявність у такій декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом. При цьому, недостовірність даних може проявитись у тому, що інформація, яка зазначена в декларації, не відповідала дійсності на час подання такої, а також у разі наявності розбіжностей між зазначеними в ній даними. У той же час, передумовою скасування є виявлення у об'єкта будівництва ознак того, що він будується самочинно.

Тому висновки, викладені відповідачем в акті перевірки, про те, що замовником будівництва зазначені недостовірні дані у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, не підтверджуються документально, а також не можуть бути підставою для скасування реєстрації цієї декларації.

Таким чином, декларація не містить недостовірних відомостей, отже підстава для скасування її реєстрації відсутня.

Механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, як єдиної комп'ютерної бази даних, визначає Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 24 червня 2011 року № 92. Ведення, адміністрування, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо.

Згідно з ч. 1 ст. 69 та ч. 1 ст. 70 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Відповідно до ст.86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Статтею 71 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На підставі викладеного, з урахуванням встановлених в судовому засіданні фактів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 12, 19, 71, 158-163, 167 КАС України, суд

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області № 1021-04-15-14 від 24.02.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати протиправним та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області №1021-04-15-13 від 24.02.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати протиправним та скасувати наказ Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області №11-ск від 14.03.2017 року "Про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкту до експлуатації".

Зобов'язати Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області поновити реєстрацію декларації про готовність об'єкту до експлуатації від 27.02.2017 року № ХС 51 шляхом вчинення дій по відновленню відповідного запису у Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 21 липня 2017 р.

Суддя Варняк С.О.

кат. 6.1