Справа № 806/1827/17
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2017-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

806/1827/17

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2017 року Житомир справа № 806/1827/17

категорія 6.2

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Капинос О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

Компанії з обмеженою відповідальністю "Венсімарс Менеджмент Лімітед" до Міськрайонного управління Держгеокадастру у Житомирському районі та м.Житомирі про визнання дій незаконними та зобов'язання повторно розглянути заяву,

встановив:

Компанія з обмеженою відповідальністю "Венсімарс Менеджмент Лімітед" звернулося до суду з позовом, в якому просить:

- визнати незаконними дії Міськрайонного управління Держгеокадастру у Житомирському районі та м.Житомирі щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при наданні витягу із нормативної грошової оцінки земельної ділянки Компанії з обмеженою відповідальністю "Венсімарс Менеджмент Лімітед" , а саме незастосування при такому розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнта Км3 у максимальному значенні 1,0.

- зобов'язати Міськрайонне управління Держгеокадастру у Житомирському районі та м.Житомирі повторно розглянути заяву Компанії з обмеженою відповідальністю "Венсімарс Менеджмент Лімітед" про надання витягу з технічної документації та при розрахунку нормативно грошової оцінки земельної ділянки за адресою: м.Житомир, вул.Київська, 37 застосувати коефцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнт Км3 з максимальним значенням 1,0, які передбачені п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015.

Представник позивача до суду прибув, просив справу розглянути у порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, повідомлений про розгляд справи належним чином. Надіслав клопотання про відкладення розгляду справи у зв"язку перебуванням уповноваженого представника у відпустці.

Враховуючи строки розгляду справи та з огляду на те, що відповідач правом надання до суду письмових заперечень не скористався, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

З матеріалів справи вбачається, що 10.06.2015 року 47 сесією 6 скликання Житомирської міської ради прийнято рішення №931 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомирі".

Згідно із п.1 цього рішення затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м.Житомира. Затверджено середню базову вартість одного квадратного метра земель у м.Житомирі 249 грн.80 коп. (п.2). Введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб'єктів господарювання та громадян з 01.01.2016 (п.3 рішення).

Відповідно до пункту 4 вказаного рішення умовою введення в дію нових розмірів плати за землю є обмеження значення коефіцієнтів, які застосовуються при розрахунку визначення нормативно грошової оцінки земельних ділянок в м. Житомирі, а саме, вирішено:

- обмежити застосування коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306;

- обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів, у діапазоні від 0,5 до 1, при цьому, "1" - це максимальне значення коефіцієнту, яке може застосовуватися при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок м. Житомира .

Користувачам та власникам земельних ділянок, незалежно від форми власності та підпорядкування, отримати витяг з технічної документації нормативної грошової оцінки земель м.Житомира для перерахунку розміру плати за землю та при подачі усіх видів звітності застосовувати нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розмір якої визначений з 01.01.2016 (п.6).

Позивач отримав Витяг з технічної документації про нормативно- грошову оцінку земельної ділянки від 20.02.2017.

Також з матеріалів справи вбачається, що позивач звертався до відповідача із заявою, у якій просив здійснити перерахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки з врахуванням рішення Житомирської міської ради від 10.06.2016 №931, однак листом від 05.05.2017 йому було повідомлено, що витяг наданий йому відповідно до Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів від 27.01.2006 №18/1/21/11. (а.с.15-16)

Позивач вважає, що відповідачем протиправно при наданні витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не застосовувало п.4 вищевказаного рішення Житомирської міської ради, тому звернувся до суду з даним позовом.

Перевіряючи дії відповідача на відповідність вимогам ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про оцінку землі" нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно із ст. 5, 13 зазначеного Закону, ст. 201 Земельного Кодексу України обов'язкова нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213 (із змінами) затверджена Методика грошової оцінки земель населених пунктів. Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Механізм визначення нормативної грошової оцінки земель врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики України та продовольства України, від 25.11.2016 №489.

Згідно пункту 1.3 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Відповідно до розділу "II Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів" Порядку передбачено, що Коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою :Км = Км1 х Км2 х Км3,

де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення;

Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони);

Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Згідно п.3.10 Порядку для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Отже, суд зазначає, що при визначенні нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки, розташованої в межах населеного пункту, враховуються, окрім інших, відповідні показники коефіцієнту Км2 (коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місцеположення земельної ділянки в межах населених пунктів) та коефіцієнту Км3 (коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території).

При цьому, Таблиця 1.6 до вказаного Порядку містить Граничні (максимальні і мінімальні) значення коефіцієнтів, які враховують ступінь містобудівної цінності території в межах населених пунктів (Км2). В даній таблиці прямо зазначено, що для населених пунктів з чисельністю населення від 250 до 500 (тис. чол.), до яких загально відомо відноситься місто Житомир, максимальні значення коефіцієнту Км2 визначено в межах 3,0 - 3,5, а мінімальне значення цього ж коефіцієнту Км2 визначено 0,30.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель", за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Частиною 1 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Разом з тим, ч.3 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Як встановлено судом, рішенням Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015року при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м.Житомирі обмежено застосування цього коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306 (підпункт 4.1 пункту 4), та обмежено застосування загального коефіцієнту Км3 в діапазоні від 0,5 до 1 (підпункт 4.2 пункту 4).

Одночасно п.10 цього рішення відповідача зобов'язано забезпечити оформлення та видачу заявникам відповідних витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира.

Таким чином, відповідачем не враховано обмеження в застосуванні коефіцієнтів Км2 і Км3, що встановлені п.4 Рішенням Житомирської міської ради № 931 від 10.06.2015 року.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Саме ці критерії є визначальними при перевірці на правомірність рішень та дій органів державної влади, що визначено ч.3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ст.144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов'язковими до виконання на відповідній території.

Відповідно до ч.1 ст. 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад.

Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (ст.59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Згідно із ч.1 ст.73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Таким чином, рішення 47 сесії 6 скликання Житомирської міської ради №931 від 10.02.2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомирі" в силу наведених положень є нормативно-правовим актом, обов'язковим для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, а також підприємствами, установами і організаціями.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що невиконання відповідачем п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 року суперечить вимогам законодавства, а тому такі дії слід визнати незаконними.

Частиною 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлені критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень. Відповідність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень передбаченим ч.3 ст. 2 КАС України критеріям перевіряється судом з урахуванням закріпленого ст. 9 цього Кодексу принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В розумінні Кодексу адміністративного судочинства України виявлення невідповідності діяльності суб'єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності слугує підставою для задоволення адміністративного позову за умови, що встановлено порушення прав, свобод та інтересів позивача.

В ході розгляду справи знайшов своє підтвердження факт порушення прав позивача з боку відповідача, при цьому останнім протилежного суду не доведено.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Враховуючи викладене, суд задовольняє позов у повному обсязі.

За приписами ч.1 ст.94 КАСУ якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб"єктом владних повноважень, суд присуджує понесені нею судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб"єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі.

Оскільки Міськрайонне управління Держгеокадастру у Житомирському районі та м.Житомирі є структурним підрозділом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області та не є юридичною особою, понесені позивачем судові витрати у розмірі 3200 грн. підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Керуючись статтями 86,94,128,158-162,186,254 Кодексу адміністративного судочинства України,

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати незаконними дії Міськрайонного управління Держгеокадастру у Житомирському районі та м.Житомирі щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 року при наданні витягу із нормативної грошової оцінки земельної ділянки Компанії з обмеженою відповідальністю "Венсімарс Менеджмент Лімітед", а саме: незастосування при такому розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнта Км3 у максимальному значенні 1,0.

Відшкодувати Компанії з обмеженою відповідальністю "Венсімарс Менеджмент Лімітед" судові витрати у вигляді 3200 (три тисячі двісті гривень) судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя О.В. Капинос