Справа № 804/4491/17
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2017-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

804/4491/17

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

14 липня 2017 р. справа 804/4491/17

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Ільков В.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіка Прайм" до Державної служби України з питань праці (Держпраці) Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними дії та скасування постанови про накладення штрафу №145/4.1-3/504 від 17.05.2017 року, -

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Спіка Прайм" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Державної служби України з питань праці (Держпраці) Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області з позовними вимогами:

- визнати протиправними дії посадових осіб Державної служби України з питань праці (Держпраці) Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області щодо складання постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №145/4.1-3/504 від 17.05.2017 року;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу уповноважними посадовими особами №145/4.1-3/504 від 17.05.2017 року.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 105-107 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно до частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Частиною 2 ст. 87 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України “Про судовий збір”, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1600,00 гривень.

За приписами ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлені ставки судового збору, зокрема, за подання адміністративного позову юридичною особою немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2017р. становить 1600 гривень, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Натомість, позивачем судовий збір за подання до суду адміністративного позову не сплачений.

Суд зазначає, що позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення по справі.

У обгрунтування клопотання зазначено, що підприємство перебуває у надважкому матеріальному становищі та не має можливості сплатити судовий збір. Так згідно довідки про поточний стан рахунку позивача, станом на 22.06.2017 року залишок коштів становить - 470 296,18 грн. (мінус чотириста сімдесят тисяч двісті дев'яносто шість гривень 18 копійок). Отже, на день звернення до суду у позивача не має можливості сплатити судовий збір.

Розглядаючи заявлене позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання адміністративного позову суд зазначає наступне.

Відповідно до положень статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення позивача від сплати судового збору.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпний перелік суб’єктів, які мають пільги щодо сплати судового збору та звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Судом встановлено, що позивач не відноситься до жодної з пільгових категорій, та повинен сплачувати судовий збір за подачу позовної заяви до суду, у зв’язку із чим, суд вважає відсутність підстав для задоволення вимог заяви позивача про відстрочення сплати судового збору.

Суд звертає увагу, що звертаючись із заявою про відстрочення сплати судового збору, позивачем не надано доказів платоспроможності сплатити судовий збір станом на день ухвалення судового рішення.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Частиною 1 статті 67 Конституції України визначено, що кожен зобов’язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Отже, сплата судового збору за подання позовних заяв є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України.

Сплата судового збору за подання адміністративного позову в силу ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України є процесуальним обов'язком сторони, що звертається до суду з позовною заявою.

З урахуванням вищезазначеного, суд доходить до висновку, що клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за необхідне адміністративний позов залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106, 108, 165 КАС України суддя, –

у х в а л и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіка Прайм" до Державної служби України з питань праці (Держпраці) Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення штрафу №145/4.1-3/504 від 17.05.2017 року- залишити без руху.

Роз’яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Ільков