Справа № 825/804/17
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2017-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 825/804/17 Головуючий у 1-й інстанції: Бородавкіна С.В.
Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Троян Н.М.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 07 червня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області, третя особа: Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області про визнання незаконним та скасування наказу,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області про визнання незаконним та скасування наказу від 10.05.2017 року №112тм «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2».

Відповідно до постанови Чернігівського окружного адміністративного суду від 07 червня 2017 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій зазначає, що оскаржувана постанова суду не відповідає вимогам матеріального та процесуального права, а саме, судом першої інстанції неповно з'ясовано та не доведено обставини, що мають значення для справи, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, в зв'язку з чим просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 проходить службу цивільного захисту та відповідно до наказу УДСНС України у Чернігівській області від 10.08.2015 року №241 займає посаду начальника Навчального пункту Аварійно-рятувального захону спеціального призначенян у ДСНС України у Чернігівській області.

Рішенням Міжвідомчої комісії з атестації аварійно-рятувальних служб та рятувальників, оформленного протоколом засідання від 16.12.2016 року №117, позивачу присвоєно статус рятувальника.

31.03.2017 року на ім'я т.в.о. начальник УДСНС у Чернігівській області від заступника начальника Управління полковника служби цивільного захисту Вернидуба В.А. надійшла доповідна записка за наслідками перевірки якості проведення занять із навчальними группами за професією «пожежний-рятувальник», які проводить викладацький склад пункту АРЗ СП.

Відповідно до доповідної записки було виявлено певні недоліки, зокрема: на момент первірки зі слухачами проводилось заняття по дисципліні «Основи правових знань», що не відповідає розкладу занять у групі №12 професійно-технічного навчання за професією «Пожежний-рятувальник» на березень поточного року (проведення занять з данного виду підготовки не було передбачено розкладом). Вказане заняття проводив викладач НП АРЗ СП майор служби цивільного захисту ОСОБА_4 згідно Плану уроку, що не був підписаний ним особисто та не затверджений начальником НП АРЗ СП ОСОБА_2, чим порушено вимоги п. 3.3.10 Положення про організацію професійно-технічного навчання в мережі навчально-методичних центрів цивільного захисту та безпеки життєдіяльності АР Крим, областей, затвердженого наказом МНС України від 02.07.2007 року №461. Одночасно тема уроку не відповідала викладеному у ному матеріалу, заявлена тема «Законодавство України про порядок комплектування пожежно-рятувальниїх служб», викладений матеріал «Соціальний захист пожежників-рятувальників та членів їх сімей,

З урахуванням виявлень порушень наказом УДСНС України у Чернігівській області від 07.04.2017 року №72 по факту неналежної організації учбового процесу на навчальному пункті АРЗ СП УСНС України у Чернігівській облмсті призначено службове розслідування та створено комісію для його проведення.

За результатами службового розслідування складено висновок від 19.04.2017 року, який затверджено начальником Загону, відповідно до якого факт неналежної організації учбового процессу на зазначеному навчальному пункті знайшов своє підтвердження у зв'язку з чим ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до наказу начальника Загону від 10.05.2017 року №112 тм на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Оскільки позивач відмовився від ознайомлення з наказом, складено про це відповідний акт від 12.05.2017 року.

Відповідно до ст. 109 Кодексу цивільного захисту України рятувальник - це особа, атестована на здатність до проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт, гасіння пожеж і яка безпосередньо бере в них участь, має відповідну спеціальну, фізичну, психологічну та медичну підготовку. Громадяни України отримують статус рятувальника на підставі рішення відповідних атестаційних органів за результатами атестації.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулювання питань, пов'язаних з перебуванням громадян України у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту, здійснює Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі - Положення).

Відповідно до п. 3 Положення особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов'язки відповідно до законодавства та цього Положення (п. 28 Положення).

Згідно із п. 31 Положення особи рядового і начальницького складу зобов'язані, в тому числі, чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов'язки; сприяти підтриманню порядку і дисципліни.

Відповідно до п. 29 Положення особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Пунктом 1 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05.03.2009 № 1068-VI (далі - Дисциплінарний статут) встановлено, що службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов'язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Відповідно до п. 3 Дисциплінарного статуту службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів.

Порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов'язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту (п. 8 Дисциплінарний статуту).

Відповідно до п. 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з'ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди (п. 83 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 № 515, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.05.2015 за № 582/27027, затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту. Вказана Інструкція визначає порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальністьс коєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України, права й обов'язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення.

Підпунктом 2 п. 1 Розділу ІІ Інструкції передбачено, що службові розслідування призначаються в разі, зокрема, порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня.

Відповідно до п. 2 Розділу І Інструкції, метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв'язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об'єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з'ясування обставин, за яких вони сталися (п. 2 Розділу ІІ Інструкції).

Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (п. 5 Розділу ІІ Інструкції).

Згідно із Розділом ІІІ Інструкції рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення. У наказі про призначення службового розслідування зазначаються підстави для призначення службового розслідування, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено, та особа (особи), якій(им) доручено його проведення. Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування.

У разі необхідності залучення фахівців органів і підрозділів цивільного захисту для проведення службового розслідування начальником може призначатися комісія на чолі з головою. Головою комісії призначається особа, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду порівняно з її членами та особою, щодо якої призначається службове розслідування. Склад комісії оголошується в наказі про призначення службового розслідування.

До участі в проведенні розслідування забороняється залучати підлеглих тієї особи (осіб), стосовно якої (яких) проводиться службове розслідування, а також осіб, які можуть бути особисто заінтересованими в його результатах.

Відповідно до п. 1 Розділу VII Інструкції підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Відповідно до п. 4 Розділу VII Інструкції, у резолютивній частині висновку службового розслідування особою (членами комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб рядового або начальницького складу заохочень або дисциплінарних стягнень, обставини загибелі (смерті) осіб рядового або начальницького складу, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, службових документів, а також дані про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Як встановлено судом першої інстанції, виявлені в ході перевірки недоліки підтверджуються наявними в матеріалах справи документами: копією розкладу занять у групі № 12 професійно-технічного навчання за професією "Пожежний-рятувальник" на березень поточного року, планом уроку по дисципліні "Основи правових знань"та не заперечувалось позивачем в судовому засіданні.

Крім того, судом першої інстанції встановлено, що позивач подав на ім'я начальника Загону полковника служби цивільного захисту ОСОБА_5 доповідну записку із поясненнями щодо виявлених під час перевірки порушень та зазначено, що заняття проводились у відповідності до розкладу, крім однієї заміни. Зокрема позивач вказав, що заняття по "Газодимозахисній службі" замінено на заняття "Основи правових знань", оскільки предмет "ГДЗС" повинен викладати капітан служби цивільного захисту ОСОБА_6, який був вихідний після чергування. Предмет "ОПЗ" викладався за 03.04.2017, оскільки в цей день у ОСОБА_4 планується у відрядження для проведення навчання з питань пожежної безпеки до м. Ніжин. На кожен предмет розроблений та затверджений паспорт. Документація по предметам ОСОБА_4 знаходиться на завершальному етапі корегування (в комп'ютерному варіанті), оскільки у навчальному пункті не було паперу та чорнил, а документація, яка раніше була розроблена, не залишилась після викладача, який працював до ОСОБА_4 Проведення навчальних занять згідно розкладу, без замін, неможливо, оскільки у навчальному пункті мала кількість викладацького складу, а видів підготовки дуже багато. Крім того, необхідно враховувати той факт, що викладачі дуже часто здійснюють виїзди до інших районів області для проведення навчання з питань пожежної безпеки (на договірних засадах), курсів цільового призначення (по професійному напрямку), чергують на НП, іноді хворіють, а також перебувають у відпустках .

За наслідками розгляду відібраних у позивача, викладача ОСОБА_4 пояснень та аналізу матеріалів, комісія у складі першого заступника АРЗ СП УДСНС України у Чернігівській області підполковника служби цивільного захисту Ментея Ю.О., заступника начальника загону-начальника АРЧ АРЗ СП УДСНС України у Чернігівській області полковника служби цивільного захисту Федорових О.С., юрисконсульта АРЗ СП УДСНС України у Чернігівській області Доки Ю.В. дійшла до висновку, що факт неналежної організації ОСОБА_2 учбового процесу на навчальному пункті Загону знайшов своє підтвердження.

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду погоджується із доводами суду першої інстанції щодо обгрунтованості накладеного на позивача дисциплінарного стягнення.

Наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02.07.2007 № 461, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.07.2007 за № 844/14111, затверджено Положення про організацію професійно-технічного навчання в мережі навчально-методичних центрів цивільного захисту та безпеки життєдіяльності АР Крим.

Відповідно до п. 3.1 Розділу 3 Положення № 461 навчально-виробничий процес як складова професійно-технічного навчання є системою організаційно-педагогічних, методичних і технічних заходів, спрямованих на активне засвоєння слухачами навчальних програм, набуття ними вмінь і навичок, необхідних для успішного виконання професійно-службових обов'язків згідно з кваліфікаційними вимогами. Навчально-виробничий процес здійснюється структурним підрозділом центру - навчальним пунктом (далі - навчальний пункт центру).

Відповідно до пп. 3.3.8 - 3.3.10 п. 3.3 Розділу 3 Положення № 461 план заняття (уроку) теоретичного навчання є особистим робочим документом викладача і складається ним за довільною формою відповідно до робочої навчальної програми та поурочно-тематичного плану з дотриманням педагогічних та методичних вимог.

План уроку виробничого навчання є особистим робочим документом майстра (інструктора) виробничого навчання і складається ним за довільною формою відповідно до робочої навчальної програми з професійно-практичної підготовки.

Плани занять (уроків) теоретичного та виробничого навчання затверджуються начальником навчального пункту центру.

Підпунктом 3.3.11 п. 3.3 Розділу 3 Положення № 461 визначено, що розклад занять (додаток 3) розробляється відповідно до робочого навчального плану з дотриманням педагогічних та санітарно-гігієнічних вимог. Він складається на тиждень або на місяць і містить розподіл теоретичної та професійно-практичної підготовки в навчальних групах на кожний робочий день тижня.

Розклад занять складається начальником навчального пункту центру і затверджується начальником центру не пізніше як за тиждень до початку навчання. Зміни в розкладі занять фіксуються у відповідному журналі протягом навчального року.

Тобто, Положенням № 461 чітко визначено, що плани занять (уроків) підлягають обов'язковому затвердженню начальником навчального пункту. Також, на вказану посадову особу покладено обов'язок із складання розкладу занять, зміни у якому мають обов'язково фіксуватись.

Начальником АРЗ СП Управління ДСНС України у Чернігівській області підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_5 28.08.2016 затверджено Посадову інструкцію начальника навчального пункту АРЗ СП Управління ДСНС України у Чернігівській області, із змістом якої ОСОБА_2 був ознайомлений, що підтверджується його особистим підписом (а.с. 133-136).

Розділом 2 Посадової інструкції встановлено, що начальник навчального пункту зобов'язаний здійснювати керівництво та забезпечувати високий організаційний рівень навчально-методичної та виховної роботи в навчальному пункті; здійснювати керівництво і контролювати діяльність викладацького складу та інструктора навчального пункту; здійснювати контроль за виконанням навчальних планів, програм, розкладів занять, якістю підготовки і проведення курсів цільового призначення, професійно-технічного навчання, перепідготовки і підвищення кваліфікації.

Відповідно до п. 12 Посадової інструкції в період відсутності викладачів та залежно від їх завантаженості в навчальному процесі, проводити заняття з перемінним складом навчальних груп.

Згідно із Розділом 5 Посадової інструкції, начальник навчального пункту несе відповідальність в тому числі, за неналежне виконання своїх функціональних обов'язків, недотримання правил внутрішнього трудового розпорядку.

Як встановлено судом першої інстанції, з чим повністю погоджується колегія суддів, 30.03.2017 майором служби цивільного захисту ОСОБА_4, викладачем начального пункту Загону, проводилось заняття за професією "Пожежний-рятувальник" із слухачами групи № 12 . Однак, відповідно до розкладу занять на березень 2017 року, затвердженого т.в.о. начальник Загону, 30.03.2017 повинно було проводитись заняття "ГДЗС: Урок - 11 "Призначення та ТТХ спеціальних костюмів" (керівник занять ОСОБА_6О.).

Проте, проводилось заняття по предмету "Основи правових знань: Тема 6: Урок 6 «Законодавство України про порядок комплектування пожежно-рятувальних служб», яке мало бути проведене 03.04.2017, відповідно до затвердженого розкладу занять на квітень 2017 навчального року. Також, вищевказаний план уроку по дисципліні "Основи правових знань" належним чином не був затверджений.

Відповідно до пояснень позивача, ОСОБА_2 знав, що капітан служби цивільного захисту ОСОБА_6 29.03.2017 був на добовому чергуванні по НП АРЗ СП У ДСНС України у Чернігівській області та 30.03.2017 буде вихідний після чергування і не зможе проводити заняття згідно затвердженого розладу занять. У зв'язку із наведеним, враховуючи положення Посадової інструкції, ОСОБА_2 повинен був особисто проводити заняття 30.03.2017 зі слухачами за темою відповідно плану "ГДЗС: Урок - 11 "Призначення та ТТХ спеціальних костюмів", що останнім не було зроблено.

З метою не допущення порушення затвердженого розкладу занять на березень 2017 року, ОСОБА_2 повинен був прийняти рішення (видати наказ) для проведення заняття по темі "Призначення та ТТХ спеціальних костюмів" іншим викладачем (ОСОБА_4), у зв'язку із неможливістю його проведення ОСОБА_6, що також не було зроблено.

Позивачем не було доведено до відома керівництво АРЗ СП УДСНС України у Чернігівській області про необхідність внесення змін в розклад занять через відсутність 30.03.2017 на заняттях капітана служби цивільного захисту ОСОБА_6 та не зроблено запис про зміну в розкладі у відповідний журнал, як це передбачено Положенням № 461. Майор служби цивільного захисту ОСОБА_4, не отримавши наказу від начальника учбового пункту, самостійно прийняв рішення про зміну заняття та проводив його по незатвердженому належним чином плану уроку.

Згідно із п. 58 Дисциплінарного статуту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, в тому числі, порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня.

Згідно п. 2 Розділу VIІI Інструкції, якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.

Відповідно до п. 68 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв'язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

На осіб рядового і начальницького складу, які порушили службову дисципліну, можуть бути накладені лише визначені цим Статутом дисциплінарні стягнення, що відповідають ступеню вини особи (п. 75 Дисциплінарного статуту).

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що посадові обов'язки позивачем виконувались неналежним чином, зокрема мало місце порушення пунктів 2-4, 12 Посадової інструкції начальника навчального пункту Загону, затвердженої 28.08.2016 начальником Загону та вимог підпунктів 3.3.10 та 3.3.11 п. 3.3 Розділу 3 Положення № 461, що в своїй сукупності призвело до порушення розпорядку дня.

Позивач, як начальник навчального пункту, несе персональну відповідальність за виконання покладених на нього завдань, у тому числі щодо внесення змін в розклад занять у відповідний журнал, забезпечення дотримання викладачами затвердженого розкладу занять. Відсутність належного контролю за діями підлеглих працівників, не звільняє начальника від відповідальності за невиконання покладених на навчальний пункт завдань.

Щодо посилань позивача, що розпорядок дня не був порушений оскільки в період з 08:30 год по 12:55 год відповідно до розпорядку проведено заняття, як і було заплановано, то суд першої інстанції надав вірну оцінку встановленим обставинам та прийшов до правильного висновку, що позивач неналежно виконував свої посадові обов'язки, а тому застосування до нього заходу дисциплінарного впливу у вигляді суворої догани, в силу положень пунктів 58 та 68 Дисциплінарного статуту, є допустимим.

Суд вірно не прийняв до уваги доводи позивача про те, що в склад комісії, яка здійснювала службове розслідування не було включено представника Первинної профспілкової організації Чернігівського міського відділу УДСНС України у Чернігівській області Професійної спілки працівників державних установ України, зазначивши, що ОСОБА_2 було прийнято в члени Первинної профспілкової організації Чернігівського міського відділу УДСНС України у Чернігівській області від 18.03.2017року.

Як було встановлено в судовому засіданні, відповідач про те, що ОСОБА_2 є членом профспілки на момент видання наказу від 07.04.2017 № 72 "Про проведення службового розслідування" та під час проведення службового розслідування не знав. Відповідно до наявного в матеріалах справи рапорту позивача, останній звернувся до начальника Загону із проханням 0,3% його грошового забезпечення перераховувати на рахунок Первинної профспілкової організації Чернігівського міського відділу УДСНС України у Чернігівській області лише 11.05.2017, тобто після закінчення службового розслідування та прийняття оскаржуваного наказу від 10.05.2017 № 112тм.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до наказу Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 30.06.2015 № 343, ОСОБА_2 присвоєне чергове спеціальне звання старшого начальницького складу - підполковник служби цивільного захисту.

Як було зазначено вище, позивачу присвоєно статус рятувальника.

В свою чергу, п. 5 ч. 2 ст. 110 Кодексу цивільного захисту України містить пряму заборону на утворення професійних спілок для рятувальників - осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту. Наявність такої заборони унеможливлює застосування процедур, передбачених Кодексом законів про працю України та Законом України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" в частині гарантій, пов'язаних з профспілковою діяльністю. Крім того, ні Дисциплінарний статут, ні Інструкція не містять норм, які б передбачали включення в склад комісії з проведення службового розслідування представників профспілкових організацій.

Статтею 68 Дисциплінарного статуду передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) звільнення зі служби у зв'язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Отже, сувора догана не є крайнім заходом дисциплінарного стянгнення як на те посилається позивач.

Не може колегія суддів прийняти до уваги доводи апелянта про те, що необхідно в своїй діяльності йому як керівнику керуватися наказом Міністерства науки та освіти № 419 «Про затвердження Положення про організацію навчально-виробничого процессу у прорфесійно-технічних навчальних закладах».

Як встановлено судом, Міністерством України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи 02.07.2007 року видано наказ №461 «Про затвердження Положення про організацію професійно-технічного навчання в мережі навчально-методичних центрів цивільного захисту та безпеки життєдіяльності АР Крим, областей», який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20 липня 2007 р. за N 844/14111.

Відповідно до п.1.1 Положення це Положення, розроблене відповідно до підпункту 49 пункту 4 Положення про Міністерство України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 2 листопада 2006 року N 1539 визначає єдину систему планування, обліку та організації професійно-технічного навчання в мережі навчально-методичних центрів цивільного захисту та безпеки життєдіяльності, порядку проведення поточного, тематичного, проміжного і вихідного контролю рівня знань, умінь і навичок слухачів, їх кваліфікаційної атестації.

Отже, зазначене Положення є спеціальним, визначає єдину систему планування, обліку та організації професійно-технічного навчання в мережі навчально-методичних центрів цивільного захисту та безпеки життєдіяльності, а тому позивач повинен був керуватися ним у своїй діяльності.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що постанова суду першої інстанції ухвалена з дотриманням вимог чинного законодавства України, з урахуванням встановлених у справі обставин та досліджених доказів.

Згідно ст. 159 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим - ухвалене судом на підставі повного та всебічного з'ясування обставин в адміністративній справі, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що постанова суду є законною і обґрунтованою, ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для її скасування не має.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування постанови Чернігівського окружного адміністративного суду від 07 червня 2017 року.

Відповідно до ст. ст. 198, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції має право за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 07 червня 2017 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Повний текст виготовлено: 19 липня 2017 року.

Головуючий суддя Бужак Н.П.

Судді: Троян Н.М.

Костюк Л.О.