Справа № 804/2465/17
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2017-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 червня 2017 р. Справа № 804/2465/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіВрони О. В.
при секретаріМаксименко Е.М.
представників позивача представника відповідача Бурі О.Є., Малюк Є.М. Дроздюк А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" до Дніпропетровського Управління Офісу Великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування податкового повідомлення-рішення,-
Дніпропетровським Управлінням Офісу Великих платників податків Державної фіскальної Служби подано письмові заперечення проти адміністративного позову, відповідно до яких відповідач стверджує, що вимоги позивача не підлягають задоволенню, а доводи наведені в позовній заяві, не ґрунтуються на вимогах податкового законодавства, оскільки за результатами здійсненої перевірки позивачу нарахована пеня за порушення термінів розрахунків в сфері ЗЕД саме з дати виникнення боргу (91 день) по дату прийняття до розгляду МКАС при ТПП України позовної заяви ПАТ «ДніпроАзот». Всі позовні заяви до МКАС при ТПП України та рішення суду враховані в ході документальної перевірки, а пеня в сфері ЗЕД з дати прийняття позову до розгляду судом - не нараховувалась. Пеня за порушення термінів розрахунків в сфері ЗЕД нарахована ПАТ «ДніпроАЗОТ» з причин несвоєчасного (після 91 дня) звернення платника податків до МКАС при ТТП України із позовною заявою. Щодо надходження коштів на розподільний рахунок, відповідач посилаючись на пункт 5.3. Інструкції зазначає про те, що розподільчі рахунки не відносяться до поточних рахунків клієнтів, через розподільчі рахунки зараховуються кошти на поточні рахунки юридичних осіб - резидентів в іноземній валюті. Розподільчі рахунки є технічними і не мають статусу поточного рахунку клієнта, клієнт не має права розпоряджатися коштами на цьому рахунку. Відповідно на думку відповідача, датою надходження виручки в іноземній валюті від здійснення експортної операції є дата надходження іноземної валюти на його поточний рахунок, відкритий в уповноваженому банку.
У судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі.
Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, надав пояснення, аналогічні викладеним в письмових запереченнях проти адміністративного позову.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що на підставі наказу СДПІ з обслуговування ВП у м.Дніпропетровську МГУ ДФС від 27.09.2016 №35, направлень на перевірку від 27.09.2016 №466/28-01-47 та згідно із підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпунктом 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-УІ, головним державним ревізором-інспектором відділу податкового супроводження підприємств базових галузей економіки СДПІ з обслуговування ВП у м. Дніпропетровську МГУ ДФС Сосницьким Богданом Олександровичем проведена позапланова виїзна документальна перевірка ПАТ «ДіпроАЗОТ» (код за ЄДРПОУ - 05761620) з питань дотримання вимог валютного законодавства України, у зв'язку з надходженням повідомлення уповноваженого банку ПАТ КБ «Приватбанк» від 01.07.2016 №Е.21.0.0.0/4-197 про порушення строків розрахунків по операціям у сфері зовнішньоекономічної діяльності при виконанні контракту від 09.06.2015 № 147755, від 09.06.2015 №147756, від 09.06.2015 № 147757, від 09.06.2015 № 147760, від 02.03.2016 № 148742 за перевіряємий період з 30.03.16 по 26.09.16, за результатами якої складено акт від 11.10.2016 №179/28-01-05761620 (т.1 а.с.52-68).
Відповідно до висновків акту перевірки перевіркою встановлено порушення вимог ст.1 Закону України від 23.09.1994 №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», відповідно до якої виручка резидентів у іноземній валюті підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) продукції, що експортується, а в разі експорту робіт (послуг), прав інтелектуальної власності - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання послуг, експорт прав інтелектуальної власності. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади з питань економічної політики.
Згідно Додатку № 2 до Акту перевірки було зроблено розрахунок пені за порушення термінів розрахунків при виконанні експортних контрактів на загальну суму 3 935 657,28 грн. (т.1 а.с. 67-68).
Не погоджуючись з висновками акту перевірки ПАТ «ДніпроАЗОТ» звернулося із письмовими запереченнями на висновки Акту перевірки від 21.10.2016 №2289/01-6 (вх№4348/10 від 21.10.2016) (т.1 а.с.69-84).
На адресу ПАТ «ДіпроАЗОТ» була надана відповідь на заперечення від 27.10.2016 №1175/10/28-01-47-11, у відповідності із якою вимоги підприємства були залишені без задоволення, а висновки проведеної перевірки - без змін (т.1 а.с.85-90).
ПАТ «ДніпроАЗОТ» не погодилося із прийнятим повідомленням-рішенням та оскаржило його в адміністративному порядку, подавши до ЦО з ОВПП МГУ ДФС України первинну скаргу від 11.11.2016 №2431/01-6, в якій просило скасувати зазначене податкове повідомлення-рішення як незаконне (т.1 а.с.92-108).
Рішенням ОВПП ДФС України від 12.01.2017 року №1924/10/28-10-10-4-33 податкове повідомлення - рішення № від 31.10.2016 року залишено без змін, а первинна скарга - без задоволення (т.1 а.с.109-116).

ПАТ «ДніпроАЗОТ» направило на адресу ДФС України вторинну скаргу (вх.. №1976/6 від 27.01.2017) на податкове повідомлення - рішення від 31.10.2016 № та рішення про результати розгляду первинної скарги (т.1 а.с.117-133).

Рішенням ДФС про результати розгляду скарги від 24.03.2017 №591316/99-99-11-01-02-25 Державна фіскальна служба України скасувала податкове повідомлення-рішення СДПІ з обслуговування ВП у м. Дніпропетровську МГУ ДФС від 31.10.2016 № в частині 48 398,43 грн. штрафних санкцій у вигляді пені за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності та рішення про результати розгляду первинної скарги, а скаргу - частково задовольнила (т.1 а.с.134-139).

03.04.2017 року на адресу ПАТ «ДніпроАЗОТ» надійшло нове податкове повідомлення - рішення № від 29.03.2017 року, яким до ПАТ «ДніпроАЗОТ» було застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, в тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 3 887 258,85 грн., яке було прийняте Дніпропетровським Управлінням Офісу великих платників податків ДФС (т.1 а.с.140).

Не погоджуючись з податковим повідомлення-рішенням № від 29.03.2017 року, ПАТ «ДніпроАЗОТ» звернулось до суду.

Підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення став висновок податкового органу про порушення позивачем строків розрахунків в іноземній валюті, в тому числі в результаті надходження валютної виручки на розподільчий рахунок позивача, а не на поточний.

Слід зазначити, що порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті при проведенні суб'єктами зовнішньоекономічної діяльності експортно-імпортних операцій встановлено Законом України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті».

Так, згідно зі ст. 1 зазначеного Закону виручка резидентів у іноземній валюті підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) продукції, що експортується, а в разі експорту робіт (послуг), прав інтелектуальної власності - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Частиною третьою ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» передбачено, що Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» порушення резидентами строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

В силу п. 3 постанови Правління Національного банку України від 16.11.2012 №475 «Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті», зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 16.11.2012 за № 1921/22233 (далі - Постанова), розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в статтях 1 та 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», повинні здійснюватися у строк, що не перевищує 90 календарних днів.

Пунктом 5 Постанови передбачено, що вимога щодо обов'язкового продажу поширюється на надходження в іноземній валюті 1-ї групи Класифікатора іноземних валют та банківських металів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04 лютого 1998 року № 34 у редакції постанови Правління Національного банку України від 02 жовтня 2002 року № 378, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24 жовтня 2002 року за № 841/7129 (зі змінами), та у російських рублях.

Уповноважений банк зобов'язаний попередньо зараховувати надходження в іноземній валюті, на які поширюється вимога щодо обов'язкового продажу, на окремий аналітичний рахунок балансового рахунку 2603 (пункт 6 Постанови).

Таким чином, із системного аналізу діючого законодавства випливає, що юридичні особи мають право відкривати як поточні рахунки в банках в національній валюті так і рахунки для здійснення зовнішньоекономічної діяльності та зарахування на них коштів в іноземній валюті.

Датою зарахування валютної виручки вважається зарахування її на відповідний валютний рахунок. Подальший рух коштів з валютного на поточний рахунок юридичної особи, у тому числі і з використанням розподільчого рахунку, свідчить про використання коштів вже на території України в перерахунку на національну валюту і не може вважатись первинним надходженням коштів внаслідок виконання зовнішньоекономічних контрактів.

Судом встановлено, що між позивачем та компанією «CLARESHOLM MARKETING LTD» укладено контракти на поставку товарів від 09.06.2015 p. № 147755, № 147756, № 147757, № 148742, № 147760.

Встановлено, що постачання продукції промислового значення за вказаними контрактами відвантажено, що підтверджується наявними в матеріалах справи вантажно-митними деклараціями.

Як встановлено судом на підставі матеріалів справи, повернення коштів від нерезидента за вказаними контрактами відбулось несвоєчасно та з порушенням законодавчо встановлених термінів, а саме:

- по контракту від 09.06.2015 № 147757 з 16.06.2016 по 23.06.2016 (8 днів) валютні цінності у розмірі 103 981,52 дол. США., з 17.06.2016 по 23.06.2016 (7 днів) валютні цінності у розмірі 101778,1 дол. США, з 17.06.2016 по 23.06.2016 (7 днів) валютні цінності у розмірі 60 714,74 дол. США, з 21.06.2016 по 23.06.2016 (3 днів) валютні цінності у розмірі 70425,28 дол. США, з 21.06.2016 по 23.06.2016 (3 днів) валютні цінності у розмірі 52233,16 дол. США;

- по контракту від 09.06.2015 № 147756 з 20.06.2016 по 23.06.2016 (4 дні) валютні цінності у розмірі 110 565,90 дол. США або 2901570,08 грн.;

- по контракту від 09.06.2015 № 147755 з 08.06.2016 по 23.06.2016 (16 днів) валютні цінності у розмірі 533 209,78 дол.США. або 14 128 528,75 грн., з 09.06.2016 по 23.06.2016 (15 днів) валютні цінності у розмірі 211 578,34дол.США. або 5539704,05 грн., з 15.06.2016 по 23.06.2016 (9 днів) валютні цінності у розмірі 463660 дол. США., з 15.06.2016 по 23.06.2016 (9 днів) валютні цінності у розмірі 899981,13 дол. США, з 08.07.2016 по 14.07.2016 (7 днів) валютні цінності у розмірі 80 400,00 дол. США;

- по контракту від 02.03.2016 р. 148742, з 20.06.2016 по 23.06.2016 (4 дні) валютні цінності у розмірі 661 885,74 дол. США або 17369802,71 грн., з 23.06.2016 по 23.06.2016 (1 день) валютні цінності у розмірі 50 254,27 дол. США або 1307368 грн., з 23.06.2016 по 29.06.2016 (7 днів) валютні цінності у розмірі 1372800 дол. США;

- по контракту від 09.06.2015 № 147760, з 22.06.2016 по 23.6.2016 (2 дні) валютні цінності у розмірі 137196,80 дол. США, з 23.06.2016 по 23.06.2016 (1 день) валютні цінності у розмірі 10 784,80 дол. США.

Зазначені періоди прострочення встановлено з урахуванням дат звернення ПАТ «ДніпроАЗОТ» до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України із позовами про стягнення з компанії-нерезидента «CLARESHOLM MARKETING LTD» заборгованості по зазначеним контрактам з урахуванням вимог частини 2 ст. 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті».

У судовому засіданні представники позивача фактично визнали такий розрахунок сум штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності, на підтвердження чого надали Розрахунок пені за даними підприємства.

Таким чином, судом встановлено та представником відповідача у судовому засіданні підтверджено, що під час розрахунку сум штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності, податковим органом включено періоди, коли грошові кошти нерезидента надійшли на розподільчий рахунок підприємства, відкритий в уповноваженому банку, що суперечить зазначеним вище положенням законодавства України.

Щодо надходження коштів на розподільний рахунок, відповідач посилаючись на пункт 5.3 Інструкції зазначає про те, що розподільчі рахунки не відносяться до поточних рахунків клієнтів, через розподільчі рахунки зараховуються кошти на поточні рахунки юридичних осіб - резидентів в іноземній валюті. Розподільчі рахунки є технічними і не мають статусу поточного рахунку клієнта, клієнт не має права розпоряджатися коштами на цьому рахунку. Відповідно на думку відповідача, датою надходження виручки в іноземній валюті від здійснення експортної операції є дата надходження іноземної валюти на його поточний рахунок, відкритий в уповноваженому банку.

Однак, згідно Інструкції про застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку банків України, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 17 червня 2004 року за № 280, встановлено, що розподільчі рахунки є рахунками виключно суб'єктів господарювання, на яких знаходяться кошти таких суб'єктів - клієнтів банку (Клас 2 - Операції за розрахунками, наданими кредитами та залученими вкладами (депозитами), підклас 26 «Кошти клієнтів банку», підклас 2603 «Розподільчі рахунки суб'єктів господарювання».

Крім того, Законом України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», передбачена відповідальність за порушення резидентами строків, передбачених статтями 1 і 2 цього ж Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, яке тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, а не рух коштів з розподільчого рахунку на валютний рахунок одного і того ж платника. Відтак вказаний вище висновок відповідача не ґрунтується на нормах Закону.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення № від 29.03.2017р., яким до ПАТ «ДніпроАЗОТ» застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) або пені, в тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності, слід скасувати частково в сумі 1522419,92 грн. В решті податкове повідомлення-рішення слід залишити без змін.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд, керуючись положеннями ч.3 ст.94 КАС України, приходить до висновку стягнути на користь ПАТ «ДніпроАЗОТ» за рахунок бюджетних асигнувань Дніпропетровського Управління Офісу Великих платників податків Державної фіскальної Служби документально підтверджений (платіжним дорученням від 06.04.2017 №1592) сплачений судовий збір за подання адміністративного позову в розмірі 35472,60 грн.

Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «ДніпроАЗОТ» до Дніпропетровського Управління Офісу Великих платників податків Державної фіскальної Служби про скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити частково.

Скасувати частково податкове повідомлення-рішення № від 29.03.2017р., яким до ПАТ "ДніпроАзот" застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) або пені, в тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 1 522 419,92 грн., яке було винесено Дніпропетровським Управлінням Офісу Великих платників податків Державної фіскальної служби на підставі акту перевірки №179/28-01-47-05761620 від 11.10.2016р. В решті податкове повідомлення-рішення залишити без змін.

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства " ДніпроАЗОТ " (Код ) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпропетровського Управління Офісу Великих платників податків Державної фіскальної Служби сплачений судовий збір у розмірі 35472,60 грн. за подання адміністративного позову.

Постанова набирає законної сили в порядку і строки визначені ст.254 КАС України.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду відповідно до ст. 186 України.

Повний текст постанови складено 20 червня 2017 року

Суддя О.В. Врона