Справа № 810/899/17
Суддя: Губська Л.В.
Дата ухвалення: 2017-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/899/17 Головуючий у 1-й інстанції: Василенко Г.Ю.
Суддя-доповідач: Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

Іменем України

12 липня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

Суддів: Оксененка О.М.,

Парінова А.Б.,

при секретарі: Нікітіній А.В.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на постанову Київського окружного адміністративного суду від 12 травня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними та скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернулася до суду з даним позовом, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 59 від 12.08.2016 року про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 19.05.2015 року № 21/15;

- визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про повернення Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, що оформлене листом № 10/10-105/1611/02 від 16.11.2016 року;

- зобов'язати Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області прийняти рішення про реєстрацію Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта під реконструкцію житлового будинку.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 12 травня 2017 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм матеріального та процесуального права, просить постанову суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

В судовому засіданні представник позивача доводи апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити, в той час, як представник відповідача проти цього заперечувала, просила залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом установлено і підтверджується матеріалами справи, що Рішенням виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області від 09.08.2011 року №355, на підставі подання управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради № 15/496, ОСОБА_6 наданий будівельний паспорт під реконструкцію житлового будинку з надбудовою другого поверху; будівництво двоповерхової літньої кухні розміром 6.10 х 3.80 м на власній земельній ділянці домоволодіння АДРЕСА_1

У зв'язку із набуттям права власності на земельну ділянку, на якій здійснювалось будівництво, 19.05.2015 року у будівельний паспорт внесені зміни, відповідно до яких замовником будівництва стала ОСОБА_5.

21.01.2016 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі - Департамент) зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт № КС12 від 21.01.2016 року щодо об'єкту будівництва - реконструкція житлового будинку з надбудовою другого поверху, будівництво літньої кухні за адресою: АДРЕСА_1, замовник: ОСОБА_5.

У період з 02.06.2016 року по 12.07.2016 року Департаментом проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради.

За результатами проведеної перевірки, серед іншого, встановлено недотримання вимог п. 3.25*, п. 3.25а* додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» під час прийняття рішення об'єктом нагляду щодо видачі будівельного паспорту №21/15 замовник: ОСОБА_5, реконструкція житлового будинку з надбудовою другого поверху; будівництво двоповерхової літньої кухні розміром 6.10 х 3.80 м., АДРЕСА_2.

За результатами зазначеної перевірки складено акт від 12.07.2016 року, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 12.08.2016 року та рішення №59 від 12.08.2016 року про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 19.05.2015 року №21/15 року.

03.11.2016 року позивачкою до Департаменту надано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, будівництво, якого здійснено на підставі вищевказаного будівельного паспорта, однак, листом №10/10-105/1611/02 від 16.11.2016 року декларацію відповідачем повернуто з посиланням на те, що дана декларація місить інформацію про будівельний паспорт забудови земельної ділянки, дію якого зупинено рішенням головного інспектора будівельного нагляду №59 від 12.09.2016 року.

Вважаючи такі дії та рішення протиправними, позивачка звернулася до суду з даним позовом.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суду перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несправедливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, установлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відмовляючи у задоволені адміністративного позову, суд першої інстанції дійшов висновку про правомірність дій відповідача, проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон №687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI).

В свою чергу, згідно ст. 32 Закону № 3038-VI, усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Відповідно до ст. 31 Закону № 3038-VI проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ст. 1 Закону №687-XIV проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Водночас, відповідно до статті 27 Закону № 3038-V забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно із статтею 27 Закону №3038-VI, наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 5 липня 2011 року розроблено та затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, відповідно до п.2.1 якого, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входить заява на видачу будівельного паспорту зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку, засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію, ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у томі числі автономного, що плануються до застосування, тощо), проект будівництва (за наявності), засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно із п.2.9 Порядку, до складу будівельного паспорта входять пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2. цього розділу, схема забудови земельної ділянки,наведена у додатку 3 до цього Порядку, пам'ятка замовнику індивідуального будівництва.

Будівельний паспорт підписується керівником відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури та реєструється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у журналі реєстрації будівельних паспортів (п.2.12, та п. 2.14 Порядку).

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- примірник будівельного паспорта замовника;

- ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об'єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Отже, інших підстав для внесення змін до будівельного паспорта чинним законодавством не передбачено.

Відповідно до змісту Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 5 липня 2011 року №103, уповноважені органи містобудування та архітектури та інші суб'єкти містобудування не наділені повноваженнями щодо скасування (анулювання) будівельного паспорту, видачі нового будівельного паспорта замовнику з будь-яких підстав (в тому числі з підстав порушення будівельних норм, державних стандартів і правил).

Як встановлено судом першої інстанції, для отримання будівельного паспорту позивачем було надано пакет документів відповідно до вимог вищезазначеного Порядку №103 та отримано будівельний паспорт з вимогами до забудови земельної ділянки.

На підставі виданого управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області будівельного паспорту №38 від 15.08.2011 року, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт № КС12 від 21.01.2016 року на реконструкцію житлового будинку з надбудовою другого поверху, будівництво літньої кухні за адресою: АДРЕСА_1, внаслідок чого у позивача, відповідно до статті 33 Закону №3038-VI, виникли законні підстави для виконання будівельних робіт.

Таким чином, отримуючи документи для забудови земельної ділянки, позивач не мав зауважень чи обтяжень, встановлених відповідачем чи законодавством України. Позивачем виконані всі необхідні дії щодо отримання на законних підставах необхідних документів для забудови відповідно до діючого законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена Вищим адміністративним судом України в постанові від 14.03.2017р.( справа №809/4435/15 (К/800/35844/16).

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.

Так, у своїй прецедентній практиці Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в право, набуте особою, яка покладається на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення ЄСПЛ «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки», від 05 листопада 2002 року, заява №36548/97, п. 58).

Іншими словами, державні органи, які не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх обов'язків (рішення ЄСПЛ «Лелас проти Хорватії», від 20 травня 2010 року, заява №55555/08, п. 74).

Відтак, ризик будь якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 59 від 12.08.2016 року про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 19.05.2015 року № 21/15 та рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про повернення Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, що оформлене листом № 10/10-105/1611/02 від 16.11.2016 року є протиправними, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Разом з тим, суд зазначає, що зобов'язання Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області прийняти рішення про реєстрацію Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта під реконструкцію житлового будинку за адресою АДРЕСА_3, буде втручанням у дискреційні повноваження відповідача, тому суд, застосовуючи приписи ч. 2 ст. 11 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає, що для повного захисту прав, свобод та інтересів позивачки необхідно зобов'язати Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області розглянути питання про реєстрацію Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта під реконструкцію житлового будинку з надбудовою другого поверху; будівництво двоповерхової літньої кухні розміром 6.10 х 3.80 м за адресою: АДРЕСА_1.

Таким чином, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції судове рішення ухвалено при неповному з'ясуванні обставин справи та з помилковим застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, тому постанова суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про часткове задоволення адміністративного позову.

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачкою сплачено судовий збір при поданні позову 1920,00 грн. (а.с.3) та при поданні апеляційної скарги в сумі 2112,00 грн. (а.с.73), загалом 4 032,00 грн., які їй мають бути відшкодовані за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Керуючись ст.ст.195,196,198,202,205,207,211,212,254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 - задовольнити.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 12 травня 2017 року - скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 59 від 12.08.2016 року про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 19.05.2015 року № 21/15.

Визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про повернення ОСОБА_5 Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта «Реконструкція житлового будинку з надбудовою другого поверху; будівництво двоповерхової літньої кухні розміром 6.10 х 3.80 м» за адресою: АДРЕСА_1, що оформлене листом № 10/10-105/1611/02 від 16.11.2016 року;

Зобов'язати Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області розглянути питання про реєстрацію Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта під реконструкцію житлового будинку з надбудовою другого поверху; будівництво двоповерхової літньої кухні розміром 6.10 х 3.80 м за адресою: АДРЕСА_1.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на користь ОСОБА_5 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 4 032 (чотири тисячі тридцять дві) грн.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту.

Постанова в повному обсязі складена 14 липня 2017 року.

Головуючий-суддя Л.В.Губська

Судді А.Б.Парінов

О.М.Оксененко

Головуючий суддя Губська Л.В.

Судді: Оксененко О.М.

Парінов А.Б.