Справа № 826/16494/16
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2017-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Троян Н.М.,

суддів - Бужак Н.П., Твердохліб В.А.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві, без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-проектна компанія «Газінвестпроект» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-проектна компанія «Газінвестпроект» до Головного державного ревізора-інспектора Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2017 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

13 липня 2017 року позивач через канцелярію подав до Київського апеляційного адміністративного суду клопотання про перенесення розгляду справи у зв'язку перебуванням представника позивача у іншому судовому засіданні в цей день.

Згідно до частини четвертої ст. 196 Кодексу адміністративного судочинства України, неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів відповідно до частини четвертої ст. 196 КАС України визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності представників сторін.

Відповідно до частини першої ст. 41 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.10.2016 відкрито провадження у даній справі та призначено до судового розгляду на 28 лютого 2017 року об 15 год. 20 хв. (а.с. 1, 11).

28 лютого 2017 року позивач в судове засідання не з'явився, хоча був належним чином повідомлений про час, дату та місце судового засідання, про що свідчить зворотнє рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 13).

У зв'язку з неявкою відповідача справа розглядом була відкладена до 25.05.2017 про що повідомлено позивача (а.с.15-16).

Однак, направлена поштовим відправленням на адресу, зазначену позивачем у позові (м. Київ, вул. Пушкінська, 25-б, офіс 5.3), судова повістка, повернулась до суду 27.03.2017 не вручена, з відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с.37).

Оскільки 28 лютого 2017 року та 25 травня 2017 року у судові засідання позивач свого представництва не забезпечив, з цих підстав судом першої інстанції прийнято рішення про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку із повторною неявкою у судове засідання без поважних причин, без повідомлення ним про причини неприбуття та у зв'язку із відсутністю від позивача заяви про розгляд справи за його відсутності.

Колегія суддів не може погодитись з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступні обставини.

Згідно п.1 частини третьої ст.49 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України судовий розгляд адміністративної справи здійснюється в судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі, після закінчення підготовчого провадження.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 155 КАС України, якою встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Порядок направлення судових викликів та повідомлень визначений Главою 3 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відповідності до частини першої статті 35 КАС України повістка вручається під розписку. Повістка може бути вручена безпосередньо в суді. Суд може за згодою особи, яка бере участь у справі, видати їй повістку для вручення іншій особі, яка викликається до суду.

Частиною третьою статті 35 КАС України визначено, що повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду.

Відповідно до частини одинадцятої статті 35 КАС України розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Наслідки неприбуття в судове засідання особи, яка бере участь у справі встановлені статтею 128 КАС України, згідно з частиною третьою, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, за змістом вищезазначених процесуальних норм, суд залишає позовну заяву без розгляду лише за наявності певних умов, а саме, якщо особа повідомлена про дату, час і місце судового розгляду, проте повторно не прибула у судове засідання без поважних причин і не заявила про розгляд справи за її відсутності.

Як свідчать матеріали справи, 28 лютого 2017 року позивач в судове засідання не з'явився, хоча був належним чином повідомлений про час, дату та місце судового засідання, про що свідчить зворотнє рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 13).

25 травня 2017 року у судове засідання позивач також не з'явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить судова повістка, яка була направлена поштовим відправленням на адресу, зазначену позивачем у позові (м. Київ, вул. Пушкінська, 25-б, офіс 5.3), однак, повернута до суду 27.03.2017 не вручена, з відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с.37).

Разом з тим, частиною третьою статті 33 КАС України передбачено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Повідомлення шляхом надсилання тексту повістки здійснюється за тими самими правилами, що і повідомлення шляхом надсилання повістки, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Враховуючи наявність у матеріалах справи телефонних номерів засобу зв'язку з позивачем для направлення телефонограм, судом першої інстанції було використано не усі належні засоби повідомлення позивача про розгляд справи 25.05.2017.

Крім того, колегією суддів враховано, що згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців місцезнаходженням ТОВ «Будівельно-проектна компанія «Газінвестпроект» є м. Київ, вул. Обсерваторна, будинок 25.

Таким чином, оскільки позивач не був належним чином повідомлений про розгляд судової справи 25.05.2017, висновок суду про залишення адміністративного позову без розгляду, у зв'язку з повторним не прибуттям позивача у судові засідання без поважних причин, є неправильним та таким, що неґрунтується на нормах КАС України.

Водночас, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ст.8 Кодексу адміністративного судочинства України - суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З урахуванням викладеного, після детального з'ясування обставин справи та аналізу законодавчих норм, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу, порушив норми процесуального права, що є підставою для її скасування та направлення справи для продовження розгляду до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Згідно із частиною першою ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 202 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання, а так само розгляд і вирішення справи неповноважним судом; участь в ухваленні постанови судді, якому було заявлено відвід на підставі обставин, які викликали сумнів у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованою; ухвалення чи підписання постанови не тим суддею, який розглянув справу.

Згідно з п. 3 частини першої ст. 199, п. 4 частини першої ст. 204 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, суд апеляційної інстанції скасовує її і направляє справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, якщо визнає, що судом порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Оскільки, судом першої інстанції порушено норми процесуального права, у зв'язку з цим виникає необхідність у задоволенні апеляційної скарги та відповідно у скасуванні ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2017 року й направленні справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 196, 199, 204, 206 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-проектна компанія «Газінвестпроект» - задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2017 року - скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення, та не підлягає оскарженню як така, що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Головуючий суддя: Н.М.Троян

Судді: Н.П.Бужак,

В.А. Твердохліб

Головуючий суддя Троян Н.М.

Судді: Твердохліб В.А.

Бужак Н.П.