Справа № 804/1893/17
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2017-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

"27" червня 2017 р. справа № 804/1893/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Панченко О.М. (доповідач),

суддів: Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,

при секретарі судового засідання Яковенко О.М.,

за участю:

представника позивача Полохало П.П.,

представників відповідача Вошколупа В.Г., Постоєнка М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області

на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2017 року у справі №804/1893/17

за позовом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області

до Публічного акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат"

про застосування заходів реагування, -

встановив:

У березні 2017 року позивач звернувся до суду першої інстанції з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду до відповідача шляхом зупинення гірничих робіт (виробництва).

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2017 року в задоволенні позову відмовлено повністю. Постанова мотивована тим, що порушення вимог Кодексу України про надра, які відповідно до позовної заяви позивача є підставою позову, жодним чином не створюють загрозу житло та здоров'ю працюючих, не шкодять жодним законним інтересам чи охоронюваним законом правам держави Україна, будь-яких установ, організацій, підприємств та фізичних осіб.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, позивач оскаржив її в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі позивач посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Позивач, зокрема, зазначив, що до суду першої інстанції було надано акт №02/3.4-2 від 03.03.2017р., з якого вбачається, що порушення, щодо яких повинні бути застосовані заходи реагування, були внесені до акту на підставі вимог нормативно правових актів з охорони праці, які обов'язкові для виконання суб'єктом господарювання незалежно від форм власності і якими передбачено забезпечення безпечних

умов праці робітників. Вимогами законодавства передбачено, що за наявності цих порушень виконання робіт саме по собі вже становить загрозу життю та здоров'ю працівників. Таким чином, з урахуванням вимог статті 70 КАС України щодо належності та допустимості доказів або обставин, наявність загрози життю і здоров'ю працівників не підлягає доказуванню.

Також судом не враховано, що у Положенні про організацію та здійснення державного нагляду, державного гірничого нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, затвердженого наказом МНС України від 11.08.2011р. №826, право заборонити виконання робіт, виробництва виникає не лише у разі виявлення під час перевірки порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю працівників, а також при порушенні вимог Кодексу України про надра.

Відповідно до ст.24 Гірничого закону України від 06.10.1999р. №1127-XIV гірниче підприємство при проведенні гірничих робіт повинно мати: спеціальний дозвіл на користування надрами; акт про надання гірничого відводу; технічний проект, затверджений і погоджений у встановленому порядку; геолого-маркшейдерську, технічну та обліково-контрольну документацію (календарні плани розвитку гірничих робіт, проекти, паспорти, схеми).

Згідно ст.19 Гірничого закону України від 06.10.1999р. №1127-XIV проведення гірничих робіт здійснюється відповідно до проектів і паспортів, розроблених і затверджених згідно з правилами безпеки, правилами технічної експлуатації, єдиними правилами безпеки при підривних роботах.

У разі фактичних чи прогнозованих змін гірничо-геологічних (виробничих) умов гірничі роботи припиняються до коригування та перезатвердження в установленому порядку проектів і паспортів.

Згідно ст.51 Кодексу України про надра від 27.07.1994р. № 132/94-ВР розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр. Правила технічної експлуатації, проекти і плани розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.

Згідно п.6.1 НПАОН 00.0-1.01-85 видобувні (очисні) роботи повинні проводитися в суворій відповідності з проектом розробки виїмкових одиниць і планом розвитку гірничих робіт. Забороняється приступати до видобувних (очисних) робіт до проведення передбачених проектом підготовчих і нарізних виробок, що забезпечують безпечні умови праці, ритмічне виконання планових завдань з видобутку і повноти вилучення корисних копалин.

Першочерговими проектами для відробки родовища марганцевої руди було заплановано відробити запаси протягом 20-30 років. Зазначені у проектах терміни вже давно вичерпані, але розробка продовжується у зв'язку зі зменшенням об'ємів видобутку.

Зниження об'ємів видобутку по шахтам неодмінно призведе до зміни гірничо-геологічних умов. Так, збільшення строків відробки тягне за собою збільшення розмірів депресійної воронки, що призведе до зростання обводненості марганцевої руди у шахти, а це, в свою чергу до збільшення втрат руди при видобутку та транспортуванні, зниженню показників вилучення корисних копалин, невиконанню проектних показників, тим самим порушенню проекту та вимог охорони надр.

Також більш тривалий час знаходження обладнання у шахтних умовах, при постійному впливі хімічно агресивної шахтної води, неодмінно призведе до корозії механізмів, псуванню техніки та обладнання, та, як наслідок, до підвищення аварійності робіт на підприємстві. Вище зазначене неодмінно створює загрозу життю та здоров'ю працюючих працівників, це підтверджено зростанням кількості нещасних випадків на виробництві ПАТ "Марганецький ГЗК" за минулі роки.

Враховуючи те, що на кожну гірничу виробку під час розробки проектів, з урахуванням строку експлуатації кожної виробки, розробляється паспорт кріплення, в ньому зазначається граничний термін експлуатації та можливість безперешкодного знаходження там людей та механізмів, враховуючи рекомендації спеціалізованих наукових організацій, який повинен виконуватися та контролюватися фахівцями підприємства. При перевищенні терміну експлуатації виробок більше ніж передбачено проектом, враховуючи що кріплення у більшості відбувається за допомогою лісоматеріалів, які в шахтних умовах швидко гниють, розсипаються, трапляються не прогнозовані вивали у гірничих виробках, здавлювання, зміщення гірничих масивів, що в свою чергу приводить до численних травмувань робітників, псування техніки та механізмів, зміни гірничо-геологічних умов, невиконання запланованих показників видобутку сировини, додаткових фінансових збитків.

Враховуючи порушення, виявлені при перевірці у вересні 2016 року, на теперішній час Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області підприємству не погоджений план гірничих робіт на 2017 рік.

Просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нову - про задоволення позову.

В судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримав.

Представники відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечували.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги дотримання судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що у період з 01.03.2017 року по 03.03.2017 року на підставі наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 27.02.2017 року №383-П, направлення на перевірку від 27.02.2017 року №87/3-Н, заступником начальника відділу нагляду за геолого-маркшейдерськими роботами та переробкою корисних копалин Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Полохало П.П. проведено позапланову перевірку ведення робіт, пов'язаних з геологічним вивченням надр, їх використанням та охороною ПАТ "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" в частині виконання пунктів 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 припису від 18.01.2017 року №01/3.4-2 та пунктів 18, 19, 20, 21 припису від 23.09.2016 року №5/3.3.

За результатами перевірки складений акт від 03.03.2017 року №02/3.4-2, висновками якого встановлено повторне виявлення порушень:

- ведення гірничих робіт на шахті №8 не відповідає проекту: "Шахта №8 Грушевского рудоуправления треста "Никопольмарганец" Приднепровского Совнархоза", 1965г.; в частині строків проведення робіт, обсягів видобутку та проведення виробок. Проектна потужність складає 300 тис. тонн, фактично досягнуто 126,3 тис. тонн. На час перевірки проект не скорегований та не узгоджений в установленому порядку;

- ведення гірничих робіт на шахті №9/10 не відповідає проекту: "Реконструкция шахты №9/10 с целью выделения обособленного участка на полях шахт №14/15", 1994г.; в частині строків проведення робіт, обсягів видобутку та проведення виробок. Проектна потужність шахти №14/15 складає 600 тис. тонн, фактично досягнуто 216,1 тис. тонн. Проектна потужність шахти №9/10 складає 800 тис. тонн, фактично досягнуто 355,7 тис. тонн. На час перевірки проект не скорегований та не узгоджений в установленому порядку;

- ведення гірничих робіт на шахті №3/5 не відповідає проекту: "Объединенный комплекс шахт № 3/5. Технический проект", 1974г.; в частині строків проведення робіт, обсягів видобутку та проведення виробок. Проектна потужність складає 1400 тис. тонн, фактично досягнуто 290,4 тис. тонн. На час перевірки проект не скорегований та не узгоджений в установленому порядку;

- ведення гірничих робіт на шахті №9/10 не відповідає проекту: "Корректировка проектного задания Грушевского рудника №2. Шахта №9/10 (увеличение мощности), 1974г.; в частині строків проведення робіт, обсягів видобутку та проведення виробок. На час перевірки проект не скорегований та не узгоджений в установленому порядку;

- ведення гірничих робіт на шахті №8 не відповідає проекту: "Отработка северной части Басанского участка в увязке с эксплуатацией шахты №8 для поддержания мощности комбината. Рабочий проект", 1990г.; в частині строків проведення робіт, обсягів видобутку та проведення виробок. Проектна потужність складає 500 тис. тонн, фактично досягнуто 0,1 тис. тонн. На час перевірки проект не скорегований та не узгоджений в установленому порядку;

- ведення гірничих робіт на Грушевському кар'єрі не відповідає проекту: "Расширение и реконструкция Грушевского карьера. Техно-рабочий проект", 1978г.; в частині строків проведення робіт, обсягів видобутку та проведення виробок. Проектна потужність складає 800 тис. тонн, фактично досягнуто 389,1 тис. тонн. На час перевірки проект не скорегований та не узгоджений в установленому порядку;

- ведення гірничих робіт на шахті №3/5 не відповідає проекту: "Объединенный комплекс шахт №3/5. Технический проект", 1974г.; "Корректировка проектного задания Грушевского рудника №2. Шахта №9/10 (увеличение мощности), 1974г.; розрахунок штатів маркшейдерської та геологічної служб відсутній. На час перевірки проект не скорегований та не узгоджений в установленому порядку.

Суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність обґрунтованих підстав для задоволенні позову, оскільки:

- гірничо-геологічні (виробничі) умови гірничих робіт на ПАТ "Марганецький ГЗК" не змінювалися, гірничі роботи проводяться відповідно до наявних проектів, а обсяг видобутку, який не відноситься до гірничо-геологічних умов, не перевищує проектну потужність;

- до проектів могли вноситися корегування лише у тому випадку, якщо б обсяги видобутку перевищували встановлену проектами потужність, що могло б призвести до змін гірничо-геологічних умов під час здійснення гірничих робіт. Для усунення розбіжностей з позивачем у 2016 році для ПАТ "Марганецький ГЗК" розроблено доповнення до всіх проектів, які зазначено в адміністративному позові. Про вказані доповнення до проектів відповідач повідомив позивача в письмовій формі листами №1/19 від 06.01.2017 року та №3/177 від 17.03.2017 року;

- при щорічному розгляді та погодженні плану розвитку гірничих робіт ПАТ "Марганецький ГЗК" на кожний календарний рік не висувалися зауваження та не ставилися вимоги, які вказані позивачем в адміністративному позові;

- в листопаді 2016 року відповідачу було продовжено дію Спеціального дозволу №610 від 13.08.1996 року на видобування, мета - продовження розробки родовища з видобування сировини для виробництва марганцевого концентрату, строк дії якого - до 13.08.2036 року. На тих же умовах відповідачу було погоджено та видано Акт про надання гірничого відводу від 27.01.2017 року за №3176, з терміном дії - до 13.08.2036 року.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність обґрунтованих підстав для задоволення позову на підставі наступного.

Відповідно до акту від 03.03.2017 року №02/3.4-2 відповідачем порушено вимоги пункту 6.1 НПАОН 00.0-1.01-85, ст.19 Гірничого закону України від 06.10.1999р., ст.51 Кодексу України про надра від 27.07.1994р. №132/94-ВР, оскільки відповідач здійснює видобуток та проведення виробок у наведених вище шахтах та кар'єрі в меншому обсязі, ніж передбачено проектом.

Відповідно до доводів позивача, наведених в обґрунтування апеляційної скарги, зазначені в акті порушення самі по собі свідчать про загрозу життю та здоров'ю працівників. Також порушенням вимог Кодексу України про надра є окремою підставою для застосування до відповідача заходів реагування.

Згідно статті 19 Гірничого закону України проведення гірничих робіт здійснюється відповідно до проектів і паспортів, розроблених і затверджених згідно з правилами безпеки, правилами технічної експлуатації, єдиними правилами безпеки при підривних роботах.

У разі фактичних чи прогнозованих змін гірничо-геологічних (виробничих) умов гірничі роботи припиняються до коригування та перезатвердження в установленому порядку проектів і паспортів.

Згідно статті 51 Кодексу України про надра розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр. Правила технічної експлуатації, проекти і плани розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.

Згідно пункту 6.1 НПАОН 00.0-1.01-85 видобувні (очисні) роботи повинні проводитися в суворій відповідності з проектом розробки виїмкових одиниць і планом розвитку гірничих робіт. Забороняється приступати до видобувних (очисних) робіт до проведення передбачених проектом підготовчих і нарізних виробок, що забезпечують безпечні умови праці, ритмічне виконання планових завдань з видобутку і повноти вилучення корисних копалин.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96, Держпраці є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно пункту 7 зазначеного Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. Держпраці може покладати виконання завдань на утворені територіальні органи за міжрегіональним принципом. Управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.

Відповідно до вимог статті 38 Закону України "Про охорону праці" державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Статтею 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року №877 (далі - Закон №877) передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

У відповідності до пункту 2.26 Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, затвердженого наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України 11.08.2011р. №826 (далі - Положення №826), право заборони виконання робіт, виробництва виникає у разі виявлення під час перевірки: порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю працівників; порушень вимог Кодексу України про надра; відсутності дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; не проведення у встановленому порядку та в терміни технічного огляду, випробування або експертного обстеження машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки; виникнення нещасного випадку зі смертельним або тяжким наслідком, групового нещасного випадку.

Частиною 7 статті 7 Закону №877 визначено, що на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Згідно частини 8 цієї статті припис це обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до пункту 5 статті 4 Закону №877 повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Зі змісту вказаних правових норм вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози для життя та здоров'ю людей, шкоди навколишньому природному середовищу.

Відповідач не спростовує, встановлених судом першої інстанції обставин щодо того, що гірничі роботи на шахтах №8, №9/10, №3/5 та Грушівському кар'єрі ПАТ "Марганецький ГЗК" ведуться відповідно до наявних проектів та не перевищують передбачених ними меж потужностей, гірничо-геологічні (виробничі) умови гірничих робіт не змінювалися. Усі проекти, щодо яких йдеться в адміністративному позові, розроблялися Інститутом "Южгіпроруда" та його правонаступником ВАТ "Укргіпроруда".

Для усунення виниклих розбіжностей з позивачем, наприкінці 2016 року для ПАТ "Марганецький ГЗК" розроблено Доповнення до всіх проектів, які зазначено в адміністративному позові (мовою оригіналу):

- "Дополнение технического проекта "Шахта №8 Грушевского рудоуправления треста "Никополь-Марганец" Корректировка проектной мощности шахты №8 и графика погашения запасов" - на 13 аркушах з графічною частиною "План горных работ шахты №8", який передбачає календарний графік погашення запасів на 2017-2020 роки;

- "Дополнение технического проекта "Реконструкция шахты №9/10 с целью выделения обособленного участка на полях шахт №14/15" Корректировка проектной мощности шахты №14/15 и графика погашения запасов" - на 15 аркушах з графічною частиною "План горных работ шахты №14/15", який передбачає календарний графік погашення запасів на 2017-2022 роки;

- "Дополнение технического проекта "Объединенный комплекс шахты №3/5. Корректировка проектной мощности шахты №3/5 и графика погашения запасов" - на 15 аркушах з графічною частиною "План горных работ шахты №3/5", який передбачає календарний графік погашення запасів на 2017-2022 роки. В Розділі 8 "Геолого- маркшейдерське забезпечення" даного Доповнення приводиться розрахунок штатів маркшейдерської та геологічної служби;

- "Дополнение технического проекта "Корректировка проектного задания Грушевского рудника №2 Шахта №9/10" Корректировка проектной мощности шахты №9/10 и графика погашения запасов" - на 20 аркушах з графічною частиною "План горных работ шахты №9/10", який передбачає календарний графік погашення запасів на 2017-2022 роки;

- "Дополнение рабочего проекта "Отработка северной части Басанского участка в увязке с эксплуатацией шахты №8" Корректировка проектной мощности Басанского карьера и графика погашения запасов" - на 12 аркушах з графічною частиною "План горных работ Басанского карьера", який передбачає календарний графік погашення запасів на 2017-2022 роки;

- "Дополнение техно-рабочего проекта "Расширение и реконструкция Грушевского карьера" Корректировка проектной мощности Грушевского карьера и графика погашения запасов" - на 12 аркушах з графічною частиною "План горных работ Грушевского карьера", який передбачає календарний графік погашення запасів на 2017-2022 роки.

Вказані Доповнення до проектів розроблені інженером-проектувальником ОСОБА_4 на підставі Кваліфікаційного сертифікату відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг) пов'язаних із створенням об'єкта архітектури, серії АР №011175, який виданий 29.07.2015 року Атестаційною архітектурно-будівельною комісією Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України. Про вищевказані Доповнення до проектів відповідач повідомив позивача в письмовій формі листами №1/19 від 06.01.2017 року та №3/177 від 17.03.2017 року.

На кожний календарний рік відповідачем складається План розвитку гірничих робіт, де відображаються об'єми видобування по кожній шахті і кар'єру, який затверджується позивачем.

Так, протокол наради з розгляду плану розвитку гірничих робіт на 2015 рік та розгляду плану розвитку гірничих робіт на 2016 рік у кар'єрах та шахтах ПАТ "Марганецький ГЗК" від 20.11.2015 року підписаний та затверджений з боку позивача заступником начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області К.В. Корольовим.

За наявними проектними потужностями в листопаді 2016 року відповідачу було продовжено дію Спеціального дозволу №610 від 13.08.1996 року на видобування, мета - продовження розробки родовища з видобування сировини для виробництва марганцевого концентрату, строк дії якого - до 13.08.2036 року. На тих же умовах відповідачу було погоджено та видано Акт про надання гірничого відводу від 27.01.2017 року за №3176, з терміном дії - до 13.08.2036 року.

Отже, наведені позивачем доводи не свідчать про порушення відповідачем вимог Кодексу України про надра, оскільки гірничі роботи проводяться на ПАТ "Марганецький ГЗК" відповідно до наявних проектів, а обсяг видобутку не перевищує проектну потужність.

Доводи позивача щодо загрози життю та здоров'ю працюючих працівників ґрунтуються на припущеннях, зокрема, щодо можливого зносу обладнання, тому, на думку колегії суддів, також не свідчать про наявність обставин, які є підставою для задоволення позовних вимог позивача.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову, оскільки позивач не довів суду правомірність позовних вимог.

За таких обставин, колегія суддів доходить висновку, що суд першої інстанції об'єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, та ухвалив судове рішення без порушення норм матеріального і процесуального права; доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду - без змін.

Керуючись ст.ст.195, 196, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2017 року у справі №804/1893/17 залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку, визначеному ст.212 КАС України.

Головуючий суддя: О.М. Панченко

Суддя: С.М. Іванов

Суддя: В.Є. Чередниченко