Справа № 826/8556/17
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2017-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову

11 липня 2017 року м. Київ № 826/8556/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов ОСОБА_1, (далі - позивач, ОСОБА_1.), до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), (далі - відповідач-1), Державної архітектурно-будівельної інспекції України, (далі - відповідач-2, ДАБІ України), про

- визнання протиправним та скасування наказу відповідача-1 від 15 червня 2017 року №216 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 24.03.2014 року №188", (далі - оскаржуваний наказ);

- зобов'язання відповідача-2 внести до реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, протягом одного робочого дня з дня набрання рішенням суду законної сили, іформацію про зареєстровану Декларації про початок виконання будівельних робіт від 24.03.2014 року №KB 88;

- визнання протиправним та скасування припису відповідача-1 від 05 липня 2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеження, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, що виконується без повідомлення про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, (далі - оскаржуваний припис).

Одночасно із позовом позивачем подано до суду письмове клопотання про вжиття заходів забезпечення позову шляхом:

- зупинення дії оскаржуваного наказу до набрання рішенням законної сили;

- зупинення дії оскаржуваного припису до набрання рішенням законної сили, (далі - заявлене клопотання).

Ознайомившись із заявленим клопотанням судом з'ясовано, що воно є терміновим, у зв'язку з чим підлягає негайному розгляду та вирішенню без повідомлення відповідачів 1, 2 та інших осіб, які беруть участь у справі.

Як з'ясовано судом у ході ознайомлення із заявленим клопотанням та поданими доповненнями до нього, на його обґрунтування позивачем зазначено, зокрема, що відповідачем-1 безпідставно, в порушення вимог законодавства, зокрема, з порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553, прийнято оскаржувані наказ та припис.

Так, винесенню оскаржуваному наказу мала передувати процедура проведення перевірки дотримання вимог та норм містобудівного законодавства, проте, відповідач-1 не лише не провів такі заходи, але й не повідомив про прийняте ним рішення, щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Саме з оскаржуваного припису позивачу стало відомо про існування обмежень у проведенні будівельних робіт, що є, на його думку, грубим порушенням вимог законодавства, а також порушенням його прав та законних інтересів.

Крім того, позивачем зазначено, що скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 24.03.2014 року №KB 88 тягне за собою втручання в реалізацію права власності громадянином України з боку контролюючого органу, що ставить його у залежність від контролюючого органу та, безумовно, є прямим порушенням прав гарантованих Конституцією України.

Так, відбувається пряме порушення прав позивача, як власника земельної ділянки, яке полягає у неможливості використання належного йому майна за цільовим призначенням.

Також, за переконанням позивача, скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 24.03.2014 року №KB 88 та наявність оскаржуваного припису призводить до низки негативних наслідків, в тому числі і фінансового характеру, оскільки позивач у зв'язку з неправомірними діями відповідачів піддається фінансовим санкціям з боку підрядників, постачальників.

Зокрема, зупинення будівельних робіт у зв'язку з скасуванням дозвільної документації призвело до того, що позивач поніс втрати значеної кількості вже придбаних будівельних матеріалів, оскільки зупинення будівельних робіт фактично унеможливило використання тих матеріалів, які вже були задіяні у здійсненні бетонних робіт.

В свою чергу, зупинення дії оскаржуваних наказу та припису, на думку позивача, дасть змогу нейтралізувати їх негативні наслідки.

Так, згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 117, ч.ч. 1, 3 ст. 118 КАС України, суд за клопотанням позивача або з власної ініціативи може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Подання адміністративного позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб'єкта владних повноважень, але суд у порядку забезпечення адміністративного позову може відповідною ухвалою зупинити дію рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, що оскаржуються. Ухвала негайно надсилається до суб'єкта владних повноважень, що прийняв рішення, та є обов'язковою для виконання.

Клопотання про забезпечення адміністративного позову розглядається не пізніше наступного дня після його одержання й у разі обґрунтованості та терміновості вирішується ухвалою негайно без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Питання про забезпечення позову, крім випадків, встановлених ч.ч. 1 і 2 цієї статті, вирішуються в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові таких питань.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Розглядаючи та вирішуючи по суті заявлене клопотання, суд зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може ускладнити або призвести до неможливості виконання судового рішення.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до прийняття у справі судового рішення по суті заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

Суд звертає увагу, що згідно з ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (в редакції станом на час існування спірних правовідносин), (далі - Закон №3038-VI), замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

З матеріалів справи вбачається, що 24.03.2014 року відповідачем-1 зареєстровано подану позивачем декларацію про початок виконання будівельних робіт "Будівництво житлового будинку по вул. Редутній, 32 у Печерському районі м. Києва" за №KB 88.

Проте, оскаржуваним наказом скасовано реєстрацію вказаної вище декларації, у зв'язку з чим, у подальшому, відповідачем-1 видано оскаржуваний припис, яким з 05.07.2017 р. зупинено виконання будівельних робіт на об'єкті "Будівництво житлового будинку по вул. Редутній, 32 у Печерському районі м. Києва".

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 36 Закону №3038-VI, виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Крім того, згідно із п. 4 ч. 2, п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації:

- на об'єктах I категорії складності - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

- на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

- на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п'ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт - у розмірі п'ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Крім того, суд звертає увагу, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві вже приймалось рішення від 24 листопада 2014 року №12 "д", яким скасовувалась реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт "Будівництво житлового будинку по вулиці Редутній, 32 у Печерському районі міста Києва" від 24 березня 2014 року №КВ 88.

При цьому, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.01.2017 р., залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 10.07.2017 р., в адміністративній справі №826/15537/16 за позовом ОСОБА_1 до ДАБІ України про визнання протиправними та скасування рішення позов задоволено, визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 24 листопада 2014 року №12 "д" "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт".

Таким чином, перевіривши зазначені у заявленому клопотанні доводи представника позивача на предмет їх відповідності вище викладеним нормам та з'ясованим судом обставинам, а також оцінивши докази, які уже містяться у матеріалах справи, суд прийшов до висновку про обґрунтованість заявленого клопотання та, як наслідок, про наявність підстав та необхідність вжиття заходів забезпечення позову, виходячи із вище викладених обставин, оскільки, за переконанням суду, дійсно існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та економічним інтересам ОСОБА_1, для відновлення яких необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.

При цьому, суд зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову за результатами розгляду заявленого клопотання не є вирішенням публічно-правового спору по суті без фактичного його розгляду судом. Вжиття заходів забезпечення позову, у даному випадку, суд вважає вимушеним заходом, оскільки, як уже зазначено у даному судовому рішенні, прийняття оскаржуваних наказу та припису позбавляє позивача права здійснювати відповідні будівельні роботи, що призведе до негативних наслідків, в тому числі і фінансового характеру, для відновлення яких необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 117, 118, 160, 165 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

2. Зупинити дію наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 15 червня 2017 року №216 Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 24.03.2014 року №188.

3. Зупинити дію припису Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05 липня 2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеження, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, що виконується без повідомлення про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

4. Роз'яснити, що дана ухвала діє до вирішення адміністративної справи №826/8556/17 по суті та набрання судовим рішенням у вказаній справі законної сили.

Дана ухвала підлягає негайному виконанню згідно з ч. 5 ст. 118 КАС України у порядку, встановленому законом для виконання судових рішень, та, відповідно до ч. 2 ст. 257 КАС України, є підставою для її виконання.

Дана ухвала може бути оскаржена. Оскарження даної ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду адміністративної справи №826/8556/17.

Згідно зі ст.ст. 185, 186 КАС України, ухвала може бути оскаржена повністю або частково шляхом подання до Київського апеляційного адміністративного суду через Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до ст. 254 КАС України, ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Ю.Т. Шрамко