Справа № 804/3912/16
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2016-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 грудня 2016 р. Справа № 804/3912/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турової О.М.,
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпро адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Континенталь» до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та визнання протиправними і скасування постанови та припису, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Континенталь» (далі ТОВ «Континенталь») звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1, в якому просило: визнати протиправними дії відповідача щодо проведення позапланової перевірки ТОВ «Континенталь», а також щодо оформлення акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.05.2016р. та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.05.2016р.; визнати протиправними і скасувати прийняті відповідачем постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №16/1173 від 31.05.2016р. та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, виданий відповідачем 23.05.2016р.
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що позивач фактично відмовив у допуску головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 до проведення перевірки, за результатами якої винесено спірні рішення, оскільки відповідач надала неналежним чином оформлене направлення на проведення цієї перевірки (яке не містило в собі дати, номера, підпису керівника Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області та печатки) та взагалі не предявила службове посвідчення. Проте, відповідач, не зважаючи на не допуск до перевірки, не склала передбачений законом акт про не допуск, а все одно провела цю перевірку без присутності уповноваженого представника ТОВ «Континенталь». При цьому правопорушення, за яке спірною постановою на позивач накладено штраф, ТОВ «Континенталь» не вчиняло і в діях останнього відсутній склад передбаченого ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порушення. Отриманий відповідачем від ФОП ОСОБА_2 договір зберігання товару від 01.04.2016р. №04/2016хр не повинен був братися до уваги, оскільки це є лише нереалізований проект, який ні позивачем, ні ФОП ОСОБА_2 не виконувався, отже, є неналежним доказом. Відповідачем також порушені вимоги КУпАП та права позивача при складанні протоколу про адміністративне правопорушення без присутності особи порушника, тобто представника позивача. До того ж відповідачем не взято до уваги приписи п.3 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законів України щодо податкової реформи», якими введено мораторій на перевірки підприємств та фізичних осіб-підприємців Держархбудінспекцією у 2015 та 2016 роках без отримання дозволу Кабінету Міністрів України.
Представники позивача у попередніх судових засіданнях підтримали адміністративний позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому доводи, просили задовольнити позовні вимоги.
У судове засідання 02.12.2016р. представники позивача не зявилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали клопотання про розгляд справи за їх відсутності в порядку письмового провадження.
Відповідач предявлений позов не визнав, подав на нього письмові заперечення, в яких просив повністю відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що доводи позивача про введення Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законів України щодо податкової реформи» мораторію на перевірки підприємств та фізичних осіб-підприємців Держархбудінспекцією у 2015 та 2016 роках без отримання дозволу Кабінету Міністрів України є безпідставними, оскільки таке обмеження вказаним законом встановлено лише для контролюючих органів Державної фіскальної служби України, а не для органів Держархбудінспекції. Також відповідач зазначав, що недоречними є посилання позивача на приписи КУпАП, так як при складанні документів реагування по результатам проведеної перевірки (акта, протоколу, припису та постанови про накладення штрафу) слід керуватися положеннями Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995р. №244, а не нормами КУпАП. При цьому архітектурно-будівельний контроль ТОВ «Континенталь» проведено з дотриманням вимог чинного законодавства, тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Відповідач у попередніх судових засіданнях також заперечував проти задоволення позову, посилаючись на доводи, викладені у письмових запереченнях на нього.
У судове засідання 02.12.2016р. відповідач не зявився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності в порядку письмового провадження.
Зважаючи на приписи ч.4 ст.122, ч.4, ч.6 ст.128 КАС України, суд розглянув дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі доказами.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову, з огляду на таке.
Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок №553).
Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
За змістом приписів п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно з п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Пунктом 13 Порядку №553 встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Відповідно до абз.1-4 п.14 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
При цьому абз.5 п.15 Порядку №553 передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.
Пунктом 16 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Згідно з п.17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Відповідно до п.18, п.19 Порядку №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Пунктом 20 Порядку №553 визначено, що протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.
За змістом приписів п.21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон) встановлено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року №244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 року №735, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі Порядок №244).
Так, п.9 Порядку №244 встановлено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності керівник структурного підрозділу інспекції, його заступники, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, або головний державний інспектор (далі - уповноважена посадова особа інспекції) складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до п.10 Прядку №244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.
Пунктом 13 Порядку №244 передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа інспекції, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
Пунктом 14 Порядку №244 визначено, що під час складання протоколу уповноважена посадова особа інспекції, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком. До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з п.15 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.
За змістом приписів п.16 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
При цьому п.17 Порядку №244 встановлено, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Пунктом 19 Порядку №244 визначено, що доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
Згідно з п.22 Порядку №244 за результатами розгляду справи посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).
Частиною 8 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.
Щодо доводів позивача про введення Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законів України щодо податкової реформи» мораторію на перевірки підприємств та фізичних осіб-підприємців Держархбудінспекцією у 2015 та 2016 роках без отримання дозволу Кабінету Міністрів України, суд зазначає наступне.
Так, з 01 січня 2015 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» від 28.12.2014р. №71-VІІІ, пунктом 3 Прикінцевих положень якого встановлено, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб-підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України.
Разом з тим, слід зазначити, що відповідно до п.38 Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України у звязку з проведенням адміністративної реформи» №404-VII від 04.07.2013р. у тексті Податкового кодексу України слова «в органі державної податкової служби» в усіх відмінках і числах замінено словами «у контролюючому органі» у відповідному відмінку і числі, а слова «орган державної податкової служби, митний орган», «орган державної податкової служби», «орган податкової служби», «податковий орган», «державна податкова служба», «митний орган» в усіх відмінках і числах - словами «контролюючий орган» у відповідному відмінку і числі.
Отже, введений Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» від 28.12.2014р. №71-VІІІ мораторій на проведення перевірок визначеної цим законом категорії субєктів господарювання розповсюджується лише на контролюючі органи, які здійснюють контроль за адмініструванням податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування та інших платежів відповідно до законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на ці контролюючі органи, тобто органи Державної фіскальної служби України, і жодним чином не стосується проведення перевірок органами Держархбудінспекції.
Як свідчать матеріали справи, 16 травня 2016 року головному інспектору будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 видано направлення на проведення вищевказаної перевірки ТОВ «Континенталь» від 16.05.2016р. №345.
За результатами проведеної перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ТОВ «Континенталь» від 23.05.2016р., яким зафіксовано встановлене під час перевірки порушення позивачем вимог ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Зважаючи на виявлене перевіркою порушення, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.05.2016р., в якому зазначено, що відповідальність за виявлене перевіркою порушення встановлена абз.2 п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10год. 30хвил. 31 травня 2016 року у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області.
Оскаржуючи дії відповідача щодо проведення вищевказаної перевірки та складання за її результатами означеного акта від 23.05.2016р. та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також не погоджуючись з винесеними відповідачем приписом про усунення порушень та постановою про накладення штрафу, позивач посилався на те, що фактично він не допустив відповідача до проведення перевірки, проте, останній, не зважаючи на такий не допуск, відповідно акта про недопущення до перевірки не склав та все одно провів перевірку і прийняв за її наслідками вищевказані спірні рішення.
Відносно означених доводів позивача судом встановлено, що 19.05.2016р. головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 з метою проведення перевірки відповідно до направлення від 16.05.2016р. №345 ознайомила з вказаним направленням уповноваженого представника ТОВ «Континенталь» ОСОБА_3, який є засновником цього підприємства.
Про ознайомлення з вказаним направленням ОСОБА_3 розписався на примірнику відповідача 19.05.2016р. При цьому, представник позивача ОСОБА_3 зазначав, що в наданому йому на ознайомлення направленні на момент 19.05.2016р. були відсутні дата, номер, підпис керівника Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області та печатка.
Цієї ж дати ОСОБА_3 надав можливість головному інспектору будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 оглянути деякі приміщення на обєкті контролю, оскільки від всіх інших у нього не було ключів, тому проведення перевірки перенесли на 20.05.2016р., що сторонами визнається.
Водночас, 20.05.2016р. представник ТОВ «Континенталь» ОСОБА_3 відмовив у допуску головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 до проведення перевірки та не надав їй можливість оглянути приміщення на обєкті контролю.
Наведену обставину підтвердила і сама ОСОБА_1 під час судового розгляду справи.
Як пояснила ОСОБА_1 у судовому засіданні, після відмови представника ТОВ «Континенталь» ОСОБА_3 у допуску до перевірки, вона самостійно зясувала телефон ФОП ОСОБА_2 та зателефонувала їй з проханням приїхати на обєкт та відкрити приміщення для огляду. Після цього ФОП ОСОБА_2 прибула на обєкт та відкрила бокс, під час огляду якого ОСОБА_1 виявлено, що там зберігалися меблі, при цьому ФОП ОСОБА_2 надано відповідачу договір зберігання цих меблів на обєкті перевірки, укладений з ТОВ «Континенталь». На підставі вказаного договору та огляду приміщення (боксу) відповідачем 20.05.2016р. зроблено висновок про порушення ТОВ «Континенталь» вимог ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у звязку із чим і складено акт перевірки від 23.05.2016р., протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.05.2016р. та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.05.2016р.
При цьому, суд зазначає, що у вказаних акті перевірки та протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.05.2016р. зазначено, що вони складені у присутності представника ТОВ «Континенталь» ОСОБА_3 (довіреність від 11.02.2016р.), однак, судом встановлено та відповідачем фактично визнано, що такі відомості не відповідають дійсності, оскільки фактично перевірка проведена за відсутності представника ТОВ «Континенталь» та взагалі всупереч його відмови у допуску до перевірки, шляхом надання доступу до обєкта особою, що не є представником позивача.
Судом також встановлено, що акт не допуску до перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 не складався.
Водночас, як зазначалося вище, діючим на час вчинення заходів по проведенню перевірки позивача законодавством (абз.5 п.15 Порядку №553) передбачено обов'язкове та безумовне складання посадовою особою інспекції акту про відмову в допуску до проведення перевірки в разі, якщо суб'єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль заявив про не допуск (відмовив) посадовим особам інспекції в проведенні перевірки.
Зазначений акт про відмову в допуску до проведення перевірки є тим актом органу державного нагляду (контролю), після складання якого суб'єкт владних повноважень не має права продовжувати проведення державного архітектурно-будівельного контролю на підставі тих самих розпорядчих документів, на підставі яких був призначений первинний захід.
Однак, такий акт відповідачем складено не було, хоча позивачем прийнято рішення про відмову у допуску до проведення перевірки на підставі направлення від 16.05.2016р. №345, в той час, як, відповідно до наведених вище положень законодавства, це було обовязковою підставою для складання акта про не допуск, що виключало можливість складання акта за наслідками перевірки, а також інших документів за результатами її проведення.
Оскільки у разі не допуску посадової особи інспекції до перевірки законом для останньої передбачено зовсім інший алгоритм дій та можливість винесення інших рішень, ніж за результатами фактично проведеної перевірки (складення акта не допуску, прийняття рішення про накладення штрафу за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат на підставі абз.4 п.1 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994р. тощо).
Натомість, відповідач, порушуючи вимоги чинного законодавства, в тому числі п.9, п.15 Порядку №553, здійснив державний архітектурно-будівельний контроль без присутності представника суб'єкта містобудування, який будує об'єкт перевірки, та за відсутності допуску до такої перевірки з боку останнього.
Також відповідачем не дотримано вимог п.14 Порядку №244, яким визначено, що під час складання протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності уповноважена посадова особа інспекції, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком, оскільки такий проток фактично щодо позивача складений за відсутності його уповноваженого представника.
Наведене свідчить про грубе порушення відповідачем приписів чинного законодавства, яким чітко регламентовано дії працівників інспекції у разі недопущення їх до перевірки та передбачено, що в такому випадку складається відповідний акт, що засвідчує факт такого недопущення, також у разі незгоди з не допуском до перевірки контролюючому органу надано право на прийняття рішення про застосування штрафу за такий не допуск. Водночас, норми чинного законодавства не передбачають право контролюючого органу на здійснення перевірки у разі недопущення субєктом містобудування фахівців інспекції для її проведення не залежно від того чи на законних підставах, чи ні здійснено такий не допуск.
Таким чином, позовні вимоги про визнання протиправними дій відповідача щодо проведення позапланової перевірки ТОВ «Континенталь», а також щодо оформлення акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.05.2016р. та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.05.2016р. є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Крім того, встановлення протиправності дій відповідача щодо проведення перевірки виключають правові наслідки такої перевірки, як-то припис та постанова про накладення штрафу.
Так, відповідно до пункту 20 Порядку №244 посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує: 1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.
Проте, відповідачем під час винесення спірної постанови про накладення штрафу не було досліджено правильність складання протоколу та інших матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, тим більше з урахуванням, встановлених вище порушень.
Згідно зі ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише, на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Встановлені судом обставини свідчать про те, що, приймаючи оскаржувані рішення, відповідач діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, оскільки наявність події і складу правопорушення у сфері містобудівної діяльності, допущеного ТОВ «Континенталь», у визначеному законодавством порядку встановлено не було, а тому дії відповідача щодо прийняття вказаних припису та постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є такими, що суперечать положенням Конституції України, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядку №553 та Порядку №244.
За таких обставин, позовні вимог ТОВ «Континенталь» підлягають задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст. ст. 122, 160-162, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Континенталь» до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та визнання протиправними і скасування постанови та припису - задовольнити у повному обсязі.
Визнати протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 щодо проведення позапланової перевірки ТОВ «Континенталь», а також щодо оформлення акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.05.2016р. та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.05.2016р.;
Визнати протиправними і скасувати прийняті головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №16/1173 від 31.05.2016р. та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, виданий 23.05.2016р.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. 186 цього Кодексу до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_4