Справа № 810/1490/17
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2017-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2017 року № 810/1490/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Прем'єр-Ліга" до Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області про зобов'язання вчинити певні дії, зобов'язання прийняти рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Прем'єр-Ліга" (далі позивач, Товариство) з позовом до Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області (далі відповідач, Вишгородська ОДПІ), в якому просить:

- зобовязати виконати абзац 4 пункту 5 Розділу І Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 (далі Порядок №422) та привести у відповідність інтегровану картку платника податків з реалізації субєктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів (код бюджетної класифікації 14040000) шляхом відображення сплати сум акцизного податку за платіжними дорученнями від 04.09.2015 №17538 на суму 337215,00 грн., від 04.09.2016 №17585 на суму 400000,00 грн.

- зобов'язати прийняти рішення про списання суми податкового боргу згідно статті 101 Податкового кодексу України (далі ПК України).

Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача зазначав, що Вишгородською ОДПІ не вжито всіх необхідних заходів, передбачених Порядком №422 щодо виконання рішення суду, яке набуло законної сили та є обовязковим до виконання, що свідчить про бездіяльність контролюючого органу, а також призводить до несприятливих наслідків для позивача та значних втрат.

В судовому засідання представник відповідача вказував на відсутність бездіяльності Вишгородської ОДПІ, просив суд відмовити в задоволенні позову, оскільки вважає його безпідставним.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.07.2017 вирішено здійснювати розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши позовну заяву, дослідивши письмові докази, судом встановлене наступне.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 24.04.2017 Товариство зареєстроване як юридична особа, та присвоєно ідентифікаційний номер 32214641.

Позивачем було надано АТ "Банк "Національні інвестиції" на виконання платіжне доручення від 04.09.2015 № 538 на суму 337 215,00 грн. Призначення платежу *;101;32214641;14040000; Сплата акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів; м. Ірпінь та платіжне доручення №17585 від 04.09.2015 на суму 400 000,00 грн. призначення платежу *;101;32214641;14040000; Сплата акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів; м. Ірпінь. Згідно відміток АТ "Банк "Національні інвестиції" вказані платіжні учення прийнято до виконання 04.09.2015 (пятниця).

Листом №19-14/2896 від 04.09.2015, позивач повідомив ОСОБА_1 обєднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Київській області про сплату грошових зобовязань з акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі акцизних товарів на загальну суму 737 215,00 грн. До листа позивачем було додано копії вказаних платіжних доручень.

Однак, незважаючи на зазначене, 17.09.2015 ОСОБА_1 обєднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Київській області була сформована та направлена на адресу позивача податкова вимога №93970-17 про сплату суми узгодженого грошового зобов'язання у розмірі 134130,19 грн., у тому числі 133769,00 грн. за основним платежем та 361,19 грн. штрафні фінансові санкції (далі спірна Вимога).

Разом зі спірною вимогою позивач 29.09.2015 отримав ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Київській області "Щодо забезпечення доступу та надання документів" від 21.09.2015 №5643/10-31-23-08, яким повідомлено позивача, що станом на 17.09.2015 Товариство має борг в загальній сумі 134 130,19 грн., а відповідно до п.87.2 ст. 87 ПКУ майно платника податків, який має податковий борг, передається в податкову заставу. До листа додано копію Рішення про опис майна у податкову заставу від 21.09.2015 №50 (далі - спірне Рішення).

Також суд встановив, що Товариство зверталось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги від 17.09.2015 №93970-17; рішення про опис майна у податкову заставу від 21.09.2015 №50; зобов'язання відповідача внести в інтегровану картку позивача відомості про сплату акцизного податку та вжиття заходів щодо припинення податкової застави майна ТОВ "Прем'єр-Ліга"; внесення про це інформації до Державного реєстру обтяжень рухомого майна; зобов'язання податкового органу утриматись від вчинення дій по нарахуванню штрафу та пені, у зв'язку з ненадходженням до бюджету сплачених позивачем сум податку.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 10.03.2016 у справі №810/4917/15, залишеної без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 19.05.2016, вказаний позов задоволено частково, визнано протиправним та скасовано рішення від 21.09.2015 №50 про опис майна у податкову заставу, а в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

У вказаній постанові зазначено, що: "Згідно постанови ВАСУ від 24 жовтня 2012 року по справі №К/9991/44554/12, де зазначено, "що конституційний обов'язок платника щодо сплати податків слід вважати виконаним з того часу, коли вилучення частини його майна, призначеної для сплати в бюджет податку, фактично відбулося", обов'язок платника податку обмежується подачею до банку платіжного доручення на перерахування відповідних сум. У даному випадку таке вилучення відбулося в момент передачі готівкових коштів банку за платіжним документом для сплати податку. Це, в свою чергу, свідчить і про сплату відповідачем податку. При цьому "платник податків не несе відповідальності за дії банківських і кредитних установ, які беруть участь в багатостадійному процесі сплати і перерахування податків до бюджету", - зазначено в постанові ВАСУ.

"Таким чином, наявність у платника підтвердження виконання всіх передбачених законодавством умов для визнання його добросовісним платником означає те, що він своє податкове зобов'язання виконав повністю. При цьому в подальшому турботи про зарахування платежу в дохід бюджету стосуються банку, а не платника податків "."

Також, у постанові Київського окружного адміністративного суду від 10.03.2016 у справі №810/4917/15 зазначено що: "Суд не знаходить підстав для задоволення вимог позивача в частині вимог про визнання протиправною та скасування вимоги №93970/17 від 17.09.2015 р., оскільки предмет спору, відкликанням даної вимоги відповідачем, є відсутній.

Суд також не знаходить правових підстав для задоволення вимог позивача про зобов'язання податкового органу внести в інтегровану картку ТОВ "Прем'єр-Ліга" відомостей про сплату позивачем акцизного податку, з огляду на те, що це є дискреційним повноваженням адміністративного органу."

21 липня 2016 листом №29-14/2370 позивач звернувся до Головного управління ДФС у Київській області з проханням прийняти відповідне рішення по виконанню постанови Київського окружного адміністративного суду від 10.03.2016 у справі 10/4917/15 та внести у інтегровану картку особового рахунку ТОВ "Премєр-Ліга" відомості про сплату коштів за платіжними дорученнями від 04.09.2015 №17538 на суму 7 215,00 грн.; від 04.09.2015 №17585 на суму 400 000,00 грн. спрямовані на сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі акцизних товарів. Позивач зазначає, що по день звернення з даним позовом до суду відповіді на вказаний лист отримано не було.

07 лютого 2017 листом №19-14/56 позивач звернувся до Ірпіньского відділення Вишгородської ОДПІ з проханням вжити заходи по виконанню постанови Київського окружного адміністративного суду від 10.03.2016 у справі 10/4917/15 та привести у відповідність інтегровану картку особового рахунку ТОВ "Премєр-Ліга" з акцизного податку шляхом відображення сплати сум акцизного податку за платіжними дорученнями від 04.09.2015 №17538 на суму 7 215,00 грн.; від 04.09.2015 №17585 на суму 400 000,00 грн. із призначенням платежу: *101;32214641;140400000; Сплата акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів; м. Ірпінь" та/або шляхом прийняття рішення про списання суми податкового боргу згідно ст. 101 Податкового Кодексу України.

На адресу позивача надійшов лист-відповідь Ірпіньского відділення Вишгородської ОДПІ 1478/10/10-31-17 від 16.03.2017, де повідомлено позивача про те, що станом 14.03.2017 року згідно даних ІС "Податковий Блок" по ТОВ "Премєр-Ліга" наявна заборгованість зі сплати акцизного податку з реалізації субєктами господарювання підакцизних товарів на загальну суму 129 094,00 гривень. Привести у відповідність інтегровану картку особового рахунку ТОВ "Премєр-Ліга" по сплаті акцизного податку з реалізації субєктами господарювання підакцизних товарів не є можливим, оскільки на даний час, інформації по сплаті акцизного податку з реалізації субєктами господарювання підакцизних товарів згідно наданих позивачем копій платіжних доручень №17538 від 04.09.2015 на суму 337 215,00 грн., №17585 на суму 400 000,00 грн. від 04.09.2015 до ОСОБА_1 відділення Вишгородської ОДПІ від органів Державного казначейства України не надходило.

Судом встановлено, що Головним управляння ДФС у Київській області, враховуючи постанову Київського окружного адміністративного суду від 10.03.2016 у справі №810/4917/15, прийнято рішення №1837/10/10-36-10-01-04 від 09.08.2016 "Про результати розгляду скарги", яким зобовязано ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Київській області привести у відповідність інтегровану картку платника податків зі сплати акцизного податку з реалізації субєктами господарювання підакцизних товарів.

Позивач, вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо не внесення до інтегрованої картки особового рахунку ТОВ "Премєр-Ліга" відомостей про сплату коштів за платіжними дорученнями від 04.09.2015 №17538 на суму 7 215,00 грн.; від 04.09.2015 №17585 на суму 400 000,00 грн. спрямовані на сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі акцизних товарів, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи праву оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо компетенції контролюючих органів, повноважень і обов'язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, врегульовані ПК України та іншими нормативно правовими актами, прийнятими на підставі окремих його положень.

Підпунктом 19-1.1.10 пункту 19-1.1 статті 19 ПК України встановлено, що контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, зокрема, забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів.

Відповідно до вимог ПК України, з метою реалізації підпункту 19-1.1.10 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, підпункту 5 пункту 4 Положення про Міністерство фінансів України, затвердженого постановою Кабінету ОСОБА_2 України від 20 серпня 2014 року №375, та з метою удосконалення оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджету та єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 затверджено Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування (Порядок №422).

Відповідно до абзаців шостого - чотирнадцятого пункту 2 Розділу I Порядку №422, інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції.

Коректність даних інформаційної системи - відповідність інформації, що зберігається в інформаційній системі, встановленим алгоритмам (правилам) її співставності та логічного і арифметичного контролю.

Облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників.

Облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку.

Оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП.

Первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобовязань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо).

Первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску.

Перекручення (викривлення) показників - неповне та/або несвоєчасне відображення у відповідних регістрах інформаційної системи, допущене як у результаті умисних дій працівників органів ДФС, так і внаслідок виникнення арифметичних та технічних помилок.

Відповідно до абзаців першого - другого пункту 5 Розділу I Порядку №422 контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Абзацами п'ятим - шостим пункту 5 Розділу I Порядку №422 визначено, що у разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

Системний аналіз зазначених норм закону приводить суд до висновку, що вимога позивача про зобовязання Вишгородської ОДПІ привести у відповідність інтегровану картку платника податків з реалізації субєктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів (код бюджетної класифікації 14040000) шляхом відображення сплати сум акцизного податку за платіжними дорученнями від 04.09.2015 №17538 на суму 337215,00 грн., від 04.09.2016 №17585 на суму 400000,00 грн. не підлягає задоволенню, з огляду на те, що це є дискреційним повноваженням адміністративного органу.

Згідно з Рекомендації Комітету ОСОБА_2 Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом ОСОБА_2 11.03.1980, зазначено, що дискреційним повноваженням є таке, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду та обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Порушення податковим органом вимог Порядку №422 в частині неналежного здійснення обліку узгоджених сум грошових зобов'язань, може свідчити про неналежну організацію роботи податкової інспекції та відсутність контролю за діяльністю органу з боку її керівника, що не є підставою для втручання суду в діяльність таких органів шляхом спонукання до вчинення дій, зокрема, і з виправлення (зміни, занесення, перенесення чи включення/виключення) певної інформації.

Суб'єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб'єктами (дискреційні повноваження). Втручання в дискреційні повноваження суб'єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства. Суди не вправі переймати на себе функції суб'єктів владних повноважень. Тобто, адміністративний суд не вправі замість певних структур податкових органів приймати рішення щодо внесення будь-якої інформації в оперативний облік відповідача.

Також, суд вважає, що не підлягає задоволенню вимога позивача зобов'язати Вишгородську ОДПІ прийняти рішення про списання суми податкового боргу згідно статті 101 ПК України, з огляду на таке.

Підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України закріплено, що податковий борг сума узгодженого грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання.

У відповідності до підпунктів 101.2.1 - 101.2.5 пункту 101.2 статті 101 ПК України, списанню підлягає безнадійний податковий борг, у тому числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг. Під терміном "безнадійний" розуміється:

- податковий борг платника податку, визнаного в установленому порядку банкрутом, вимоги щодо якого не були задоволені у зв'язку з недостатністю майна банкрута;

- податковий борг фізичної особи, яка:

1) визнана у судовому порядку недієздатною, безвісно відсутньою або оголошена померлою, у разі недостатності майна, на яке може бути звернуто стягнення згідно із законом;

2) померла, у разі недостатності майна, на яке може бути звернуто стягнення згідно із законом;

3) понад 720 днів перебуває у розшуку;

- податковий борг платника податків, стосовно якого минув строк давності, встановлений цим Кодексом;

- податковий борг платника податків, що виник внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин);

- податковий борг платника податків, щодо якого до Державного реєстру внесено запис про його припинення на підставі рішення суду, а для банків - на підставі рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про затвердження звіту про завершення ліквідації банку або рішення Національного банку України про затвердження ліквідаційного балансу, ухвалення остаточного звіту ліквідатора і завершення ліквідаційної процедури.

Контролюючі органи щокварталу здійснюють списання безнадійного податкового боргу. Порядок такого списання встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Ураховуючи те, що постановою Київського окружного адміністративного суду від 10.03.2016 у справі №810/4917/15 встановлено, що позивачем виконано податкове зобовязання зі сплати акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі акцизних товарів платіжними дорученнями від 04.09.2015 №17538 на суму 7 215,00 грн.; від 04.09.2015 №17585 на суму 400 000,00 грн., суд приходить до висновку, що таке зобовязання не може мати статусу податкового боргу, в тому числі безнадійного, а тому відсутні підстави для його списання відповідно до статті 101 ПК України.

Разом з тим, у матеріалах справи міститься рішення Головного управління ДФС у Київській області №1837/10/10-36-10-01-04 від 09.08.2016 "Про результати розгляду скарги", яким зобовязано ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Київській області привести у відповідність інтегровану картку платника податків зі сплати акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі акцизних товарів.

На день розгляду даної справи рішення Головного управління ДФС у Київській області №1837/10/10-36-10-01-04 від 09.08.2016 "Про результати розгляду скарги" залишається не виконаним.

Відповідно до частини другої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Таким чином, суд приходить до висновку, що для повного захисту прав та інтересів позивача, про захист яких він просить необхідно вийти за межі позовних вимог та зобовязати Вишгородську ОДПІ виконати рішення Головного управління ДФС у Київській області №1837/10/10-36-10-01-04 від 09.08.2016 "Про результати розгляду скарги".

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Зобовязати Вишгородську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Київській області виконати рішення Головного управління ДФС у Київській області №1837/10/10-36-10-01-04 від 09.08.2016 "Про результати розгляду скарги".

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Басай О.В.