Справа № П/811/1173/17
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2017-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Україна КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 липня 2017 року справа № П/811/1173/17

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Л.І. Хилько, ознайомившись із матеріалами адміністративної справи за позовом Державної служби України з безпеки на транспорті до ПСП «Україна» про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом, -

В С Т А Н О В И В:

Державна служба України з безпеки на транспорті звернулась до суду з адміністративним позовом, в якому просить стягнути з ПСП «Україна» плату за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортом в розмірі 5471,00 грн.

Згідно із п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Так, ч. 3 ст. 106 КАС України вказує, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (далі - Закон) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Стаття 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" вказує, що прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 4 Закону за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто, від 1600 грн.).

Отже, розмір судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру на суму 5471,00 грн. становить - 1600 грн.

Водночас, позивачем не надано суду доказів сплати судового збору, при цьому заявлено клопотання про відстрочення його сплати у звязку з тим, що в кошторисі на момент звернення кошти відсутні.

Частиною 1 ст.88 КАС України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення міститься в статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Згідно із п.2 ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, з поданих матеріалів не встановлено підстав для відстрочення сплати судового збору.

Однак, статтею 88 КАС України та статтею 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено такої підстави звільнення від сплати судового збору як відсутність коштів за бюджетними видатками на оплату судового збору, а відсутність видатків на оплату судового збору не є тотожним майновому стану особи і не може підміняти собою вказане поняття.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вищезазначена процесуальна норма встановлює можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статті спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Суд зазначає, що Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. №3674-VI не передбачено звільнення Управлінь Держпродспоживслужби від сплати судового збору.

Щодо посилання заявника на обставину щодо відсутності видатків на оплату судового збору зазначає наступне.

Відповідно до статті 2 Бюджетного кодексу України, кошторис - це основний плановий фінансовий документ бюджетної установи, яким на бюджетний період встановлюються повноваження щодо отримання надходжень і розподіл бюджетних асигнувань на взяття бюджетних зобовязань та здійснення платежів для виконання бюджетною установою своїх функцій та досягнення результатів, визначених відповідно до бюджетних призначень.

Тобто, установи й організації, які утримуються за рахунок бюджетних коштів, для забезпечення своєї діяльності та виконання покладених на них функцій складають і затверджують кошторис доходів і видатків відповідно до бюджетних призначень, які встановлені законом про Державний бюджет України.

Під час визначення обсягів видатків розпорядникам нижчого рівня головні розпорядники, розпорядники вищого рівня повинні враховувати обєктивну потребу в коштах кожної установи виходячи з її основних виробничих показників і контингентів, які встановлюються для установи.

Показники видатків, що включаються до проекту кошторису, повинні бути обґрунтовані відповідними розрахунками щодо кожного коду економічної класифікації.

Кошторис затверджується за загальним і спеціальним фондами на рік без розподілу за періодами року в обсязі, який дорівнює сумі цих фондів.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для відстрочення такої сплати.

Згідно з ч. 3 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України, субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Як вбачається з доданих матеріалів Державна служба України з безпеки на транспорті не надало докази надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Із позовної заяви також вбачається, що вона підписана та подана представником ОСОБА_1.

До позовної заяви долучено копію довіреності відповідно до якої ОСОБА_1 уповноважено на вчинення дій від імені Державної служби України з безпеки на транспорті, проте, доказів повноваження особи, що видала довіреність до суду не надано.

Згідно із ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

В даному випадку позивачу необхідно подати до суду: докази повноваження особи, що видала довіреність; належні докази сплати судового збору, або докази які дають право судовий збір не сплачувати; докази, що підтверджують надіслання відповідачу позовної заяви та доданих до неї матеріалів.

Отже позивачу необхідно подати до суду

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106 - 108, 160, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву управління Державної служби України з безпеки на транспорті до ПСП «Україна» про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортом залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви до 31.07.2017 року.

Розяснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатись не поданою і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 254 КАС України та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подання, в 5-денний строк з дня її отримання, апеляційної скарги, копія якої одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_2