Справа № 804/3031/16
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2017-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

"06" липня 2017 р.справа № 804/3031/16

Суддя Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Чумак С.Ю.,

перевіривши відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 липня 2016 року в адміністративній справі № 804/3031/16 (суддя І інстанції Ляшко О.Б.) за позовом Державної податкової інспекції в Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 липня 2016 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, яка подана з порушенням строку, встановленого статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 2 ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Як вбачається рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи, копію оскаржуваного судового рішення апелянтом отримано 19 серпня 2016 року. (а.с. 20). Таким чином, останнім днем строку апеляційного оскарження в даному випадку було 29 серпня 2016 року , тоді як апеляційна скарга подана до суду першої інстанції лише 26 червня 2017 року, тобто з порушенням встановленого ч. 2 ст. 186 КАС України десятиденного строку апеляційного оскарження.

Порушуючи питання поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції від 11.07.2016 року, апелянт зазначає, що йому взагалі не було відомо про існування вказаної адміністративної справи, а фотокопію оскаржуваної постанови зробленого його представником лише 15.06.2017 року, отже, на думку відповідача строк слід відраховувати саме з цієї дати.

Проте, суд апеляційної інстанції не погоджується з наведеними доводами апелянта, виходячи з наступного.

Як зазначалося вище, матеріали справи № 804/3031/16 містять рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, в якому зазначено, що копію постанови від 11.07.2016 року отримано апелянтом 19.08.2016 року, про що свідчить особистий підпис із зазначенням прізвища у вказаному повідомлені, а відтак строк на апеляційне оскарження слід відраховувати саме з цієї дати.

Крім того, інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Так, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 29.10.2015 року (заява № 32053/13) у справі «Устименко проти України» зазначив наступне: «Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд , гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, колі він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.»

Як вбачається з матеріалів справи, постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.07.2016 року, набрала законної сили 29.08.2016 року. На підставі заяви позивача 17.11.2016 року отримано виконавчий лист у справі № 804/3031/16 для виконання вказаної постанови.

Отже, в силу викладених обставин постанова суду від 11.07.2016 року є остаточним судовим рішенням, а відтак поновлення строку на апеляційне оскарження з підстав, які зазначені апелянтом, призведе до порушення принципу правової визначеності, отже клопотання апелянта про поновлення строку апеляційного оскарження вказаної постанови задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 189 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, вказана апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених ст.187 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору, проте заявником апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

Одночасно з апеляційною скаргою відповідач звернувся з клопотання, в якому посилаючись на тяжкий майновий стан, просив з урахуванням вимог ст. 88 КАС України вирішити питання щодо зменшення розміру належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

За змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до у ухвалення судового рішення у справі.

При цьому, заявник відповідного клопотання повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У зв'язку із цими обставини зазначені позивачем, не можуть вважатися достатньою підставою для зменшення розміру судових витрат, звільнення, відстрочення або розстрочення від такої сплати, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу не надано до суду жодного доказу на підтвердження обставин того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за подану ним апеляційну скаргу у встановлений законом порядку.

До того ж, зменшення, звільнення, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є безпосереднім правом, а не обов'язком суду.

Сплата ж судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень ст. 187 КАС України є процесуальним обов'язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Відтак, виходячи з наведеного вище, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні вказаного клопотання апелянта.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції від 01.01.2017 р.) за подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами сплачується 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, для обчислення сплати судового збору за подання апеляційної скарги необхідно встановити, яка сума судового збору підлягала сплаті за подання адміністративного позову.

Так, суд апеляційної інстанції зазначає, що стягнення заборгованості (предмет спору) є вимогами майнового характеру, оскільки дані вимоги підлягають вартісній оцінці, а відтак впливають на майновий стан особи, яка звертається до суду.

Згідно з пп. 1) п. 3 частини другої ст. 4 Закону № 3674-VI в редакції станом на час подання позову, за подання до адміністративного суду адміністративного позову, майнового характеру, який подано, зокрема субєктом владних повноважень ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет на 2016 рік" розмір мінімальної заробітної плати установлено 1378 грн.

Таким чином, оскільки при поданні до адміністративного позову сплаті підлягала сума судового збору у розмірі 1378 грн. (25000*1,5=375 грн, що є меншою сумою, ніж 1 розмір мінімальної заробітної плати) то при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду заявнику апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1515,8 грн. (1378*110%=1515,8).

Реквізити для справляння судового збор : отримувач: УДКСУ у Шевченківському районі м. Дніпра Дніпропетровської області, Рахунок отримувача: 1004; КБКД 220300101; Код з ЄРДПОУ: 37989274; Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області м. Дніпра; Код банку отримувача (МФО): 805012; Призначення платежу - *;101; ххх (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за апеляційною скаргою ххх (ПІБ особи чи назва організації, яка подає апеляційну скаргу), Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 3 ст. 189 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність поданої скарги вимогам, встановленим статтею 187 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.

З огляду на вищевикладене, суд дає можливість у тридцятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме надати заяву про поновлення строку апеляційного оскарження, в якій вказати поважні (інші) підстави для поновлення строку та оригінал документу про сплату судового збору. На підставі викладеного, керуючись ст. 108, 187, 189 КАС України суддя

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 липня 2016 року у справі №804/3031/16 залишити без руху та надати тридцятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення вищезазначених недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого адміністративного суду України.

Суддя : С.Ю. Чумак