Справа № 820/1765/17
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2017-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

11 липня 2017 р. Справа № 820/1765/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Заічко О.В.,

при секретареві судового засідання - Мараєвій О.В.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, третя особа Управління внутрішньої безпеки в Харківській області Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд: скасувати наказ відповідача від 27.01.2017 № 19 о/с, яким звільнено позивача - державного службовця 7 рангу з посади головного спеціаліста відділу оперативного забезпечення Управління внутрішньої безпеки в Харківській області Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України з 28.01.2017; поновити позивача на роботі в органах Національної поліції України в Харківській області; стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Позивачем також було подано клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду, оскільки , як він зазначав, про існування спірного наказу дізнався 17.04.2017 р.

Через канцелярію суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з огляду на пропуск позивачем строку звернення до суду, унормованого ч.3 ст.99 КАС України.

Судом поставлено на обговорення вказане клопотання, проти якого заперечував представник позивача.

Представники відповідача та третьої особи у судове засідання не прибули, належним чином повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи.

Суд, на підставі ст. 128 КАС України, вважає можливим розглянути клопотання представника відповідача без участі зазначених представників.

З'ясувавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду унормовані, зокрема, ст. 99 КАС України, відповідно до якої адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Таким чином, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, визначено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Отже, дотримання строку звернення з позовом, є однією з умов для реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.

Приписами ч. 3 статті 99 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Судом встановлено, що предметом позову в даній справі є оскарження наказу відповідача від 27.01.2017 № 19 о/с про звільнення позивача з посади з 28.01.2017 р.

З розписки за підписом ОСОБА_2, належним чином завірена копія якої була додана представником відповідача до клопотання про залишення позовної заяви без розгляду встановлено, що вказаний наказ ним було отримано 08.02.2017 р.

Враховуючи те, що вказані вимоги пов'язані зі звільненням з публічної служби, позивач мав би звернутися до суду з позовом в межах встановленого місячного строку, з моменту коли дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, судом встановлено, що позивач дізнався про обставини, з якими пов'язував порушення своїх прав 08.02.2017 р.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що у спірних правовідносинах право позивача на звернення до адміністративного суду, в силу приписів ч. 3 ст. 99 КАС України, мало бути реалізовано до 09.03.2017 р.

Між тим, з даним адміністративним позовом позивач звернувся 27.04.2017 р., згідно штампу вхідної кореспонденції на адміністративному позові, тобто за межами встановленого законом строку.

Щодо вказаних позивачем причин пропуску строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Наслідки пропуску строку звернення до адміністративного суду, визначені ч. 1 ст. 100 КАС України, відповідно до норм якої, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

При вирішенні справи судом враховано, що початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Позивач у своєму клопотанні зазначив в якості поважної причини пропуску строку звернення до суду той факт, що про існування спірного наказу він дізнався 17.04.2017 р., оскільки у день звільнення копію наказу йому надано не було.

Разом з тим, вказаний факт спростовується розпискою за особистим підписом позивача про отримання 08.02.2017 р. копії оскаржуваного в даній справі.

Крім того, позивач, не надав жодних доказів протилежного, а у позовній заяві, до того ж, він зазначає інші відомості про отримання ним копії наказу про звільнення, а саме: 08.02.2017 р., які збігаються з відомостями, повідомленими відповідачем з цього приводу.

Представник позивача у судовому засіданні не надав жодних вмотивованих пояснень з приводу розбіжностей у даті отримання наказу про звільнення зазначеної позивачем у позовній заяві та у клопотанні про визнання поважними причин пропуску строку .

Враховуючи викладене, судом не встановлено наявності поважних причин, за яких позивач був позбавлений можливості звернення до суду у строки передбачені чинним законодавством.

Відповідно до ч.2 ст.100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

З огляду на відсутність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання представника відповідача та наявність підстав для залишення даного адміністративного позову без розгляду, у зв'язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 128, 133, 155, 165, 186, 254 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_2 до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, третя особа Управління внутрішньої безпеки в Харківській області Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено у письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлено 11 липня 2017 року.

Суддя Заічко О.В.