Справа № 826/8704/16
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2017-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

03 липня 2017 року № 826/8704/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Вєкуа Н.Г., суддів: Григоровича П.О., Костенка Д.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хотел Проперті"
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві
про визнання протиправними та скасування наказу, протоколів, приписів, постанов,
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Хотел Проперті" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач-1), Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві (далі - відповідач-2), у якій просить суд:

1) визнати протиправним та нечинним в частині призначення позапланової перевірки наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України №976 від 08.09.2015 року ;

2) визнати протиправним та скасування протоколу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.05.2016 року;

3) визнати протиправним та скасувати припис департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.05.2016 року;

4) визнати протиправним та скасувати постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №132/16/10/26-82/2605/02/4 від 26.05.2016 року;

5) визнати протиправним та скасувати припис департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.06.2016 року;

6) визнати протиправним та скасування протоколу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.06.2016 року;

7) визнати протиправним та скасування протоколу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.06.2016 року;

8) визнати протиправним та скасувати постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №150/16/10/26-25/1606/02/4 від 16.06.2016 року;

9) визнати протиправним та скасувати постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №151/16/10/26-25/1606/02/4 від 16.06.2016 року.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що відповідачами порушено мораторій на проведення перевірок суб'єктів господарювання, який передбачений Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28.12.2014 №71-VIII, а тому винесені за результатом такої перевірки протоколи, постанови і приписи підлягають скасуванню.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції України заперечував проти задоволення позовних вимог мотивуючи тим, що приписи Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28.12.2014 №71-VIII не поширюють свою дію на заходи архітектурно-будівельного нагляду. Зазначив, що перевірка призначена у відповідності до приписів Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №533), а тому спірні рішення складені за результатами такої перевірки є обґрунтованими та не підлягають скасуванню.

Представник Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві письмових заперечень не надав, проте в судовому засіданні позовних вимог не визнав та пояснив, що перевірка проведена з дотриманням встановлених законом вимог, а тому оскаржувані рішення є правомірними та не підлягають скасуванню.

В судовому засіданні, суд керуючись частиною 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві 11.05.2016 року видано направлення для проведення позапланової перевірки на площі Перемоги, 1 у Шевченківському районі міста Києва (переобладнання приміщень та будівлі готелю "Либідь"), на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 та звернення Київського відокремленого підрозділу об'єднання українського народу "Дух нації" від 14.04.2016 №3/14-04.

17.05.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Пустовойтенком Михайлом Олександровичем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, що є порушенням пункту 1 частини четвертої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та підпункту 1 пункту 11 Порядку №553.

З метою усунення зазначеного порушення 17.05.2016 року інспектором складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, шляхом надання доступу до 01.06.2016 року посадовим особам департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві на об'єкт "Готель "Либідь" на площі Перемоги, 1 у Шевченківському районі міста Києва та необхідну для проведення перевірки документацію та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо призначення розгляду справи.

26.05.2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №132/16/10/26-82/2605/02/4.

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві 01.06.2016 року видано направлення для проведення позапланової перевірки на площі Перемоги, 1 у Шевченківському районі міста Києва (переобладнання приміщень та будівлі готелю "Либідь"), на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року та звернення Київського відокремленого підрозділу об'єднання українського народу "Дух нації" №3/14-04 від 14.04.2016 року з метою перевірки виконання вимог припису від 17.05.2016 року.

07.06.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Пустовойтенком Михайлом Олександровичем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, що є порушенням пункту 1 частини четвертої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та підпункту 1 пункту 11 Порядку №553.

З метою усунення зазначеного порушення 07.06.2016 року інспектором складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, шляхом надання доступу до 23.06.2016 року посадовим особам департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві на об'єкт "Готель "Либідь" на площі Перемоги, 1 у Шевченківському районі міста Києва та необхідну для проведення перевірки документацію та протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо призначення розгляду справи.

16.06.2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №150/16/10/26-25/1606/02/4 та №151/16/10/26-25/1606/02/4.

На думку позивача відповідач-2 не мав права проводити перевірки позивача, оскільки є чинним мораторій на проведення перевірок.

Вважаючи протиправними наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України №976 від 08.09.2015 року та рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві протиправними, товариство з обмеженою відповідальністю "Хотел Проперті" звернулось до суду з даним позовом.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Згідно з пунктом 1, підпунктів 7, 10 пункту 4 Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний контроль за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності; ліцензійних умов на провадження господарської діяльності; проводить аналіз та узагальнення результатів контролю за якістю виконаних будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва, відповідно до закону здійснює державний ринковий нагляд за будівельними виробами, подає відповідним органам пропозиції щодо вдосконалення державних стандартів, будівельних норм і правил.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється Порядком №553.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 Порядку №553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Згідно приписів частини четвертої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до пунктів 7, 11 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо-та відеотехніки.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас суд зазначає, що 28.12.2014 року прийнято Закон №71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" (надалі - Закон №71-VIII), пунктом 3 Прикінцевих положень якого встановлено, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України. Зазначене обмеження не поширюється:

- з 1 січня 2015 року на перевірки суб'єктів господарювання, що ввозять на митну територію України та/або виробляють та/або реалізують підакцизні товари, на перевірки дотримання норм законодавства з питань наявності ліцензій, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб, єдиного соціального внеску, відшкодування податку на додану вартість;

- з 1 липня 2015 року на перевірки платників єдиного податку другої і третьої (фізичні особи - підприємці) груп, крім тих, які здійснюють діяльність на ринках, продаж товарів у дрібнороздрібній торговельній мережі через засоби пересувної мережі, за винятком платників єдиного податку, визначених пунктом 27 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, з питань дотримання порядку застосування реєстраторів розрахункових операцій.

Вказаною нормою названі виключні підстави, за наявності яких можна перевіряти зазначених суб'єктів.

Крім того, Закон №71-VIII не містить положень, що поняття "контролюючі органи", які вживаються у тексті цього Закону необхідно розуміти у визначенні пунктом 41.1 статті 41 Податкового кодексу України, згідно з яким контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової, державної митної політики в частині адміністрування податків і зборів, митних платежів та реалізує державну податкову, державну митну політику, забезпечує формування та реалізацію державної політики з адміністрування єдиного внеску, забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями при застосуванні податкового та митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску (далі - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику), його територіальні органи.

Застосовуючи словосполучення "контролюючі органи" у вищенаведеному пункті 3 Прикінцевих положень Закону № 71-VIII, законодавець не уточнює на які саме контролюючі органи розповсюджуються встановлені обмеження.

Таким чином, наведене поняття слід застосовувати у розумінні пункту 1 Указу Президента України "Про деякі заходи з дерегулювання підприємницької діяльності" №817/98 від 23.07.1998, відповідно до якого контролюючі органи, органи виконавчої влади, уповноважені від імені держави здійснювати перевірку фінансово-господарської діяльності суб'єктів підприємницької діяльності.

Вимоги пункту 3 Прикінцевих положень Закону України №71-VIII, "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" стосуються всіх без виключення контролюючих органів, а не лише органів доходів і зборів.

Згідно пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України "Питання запровадження обмежень на проведення перевірок державними інспекціями та іншими контролюючими органами" №408 від 13.08.2014 року (далі - Постанова №408) встановлено, що надання дозволу Кабінету Міністрів України на проведення перевірок підприємств, установ, організацій, фізичних осіб-підприємців державними інспекціями та іншими контролюючими органами за переліком згідно з додатком (за винятком перевірок стану підготовки до роботи енергетичних об'єктів суб'єктів електроенергетики та суб'єктів відносин у сфері теплопостачання) здійснюється шляхом прийняття відповідного розпорядження.

Додатком до Постанови №408 "Перелік державних інспекцій та інших контролюючих органів, яким надаватиметься дозвіл Кабінету Міністрів України на проведення перевірок підприємств, установ, організацій, фізичних осіб-підприємців" до переліку таких органів включена і Держархбудінспекція. Вказана постанова №408 є чинною і на час розгляду та вирішення по суті даної справи.

Приписами пунктів 1 та 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 передбачено, що Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Враховуючи положення вищенаведених норм права, колегія суддів приходить до висновку, що в даному випадку відповідач є контролюючим органом, на якого поширюється дія мораторію щодо проведення перевірки позивача, оскільки пункт 3 Прикінцевих положень Закону України №71-VIII, не є зміною чи доповненням до Податкового кодексу України та застосоване в ньому поняття "контролюючі органи" стосується усіх контролюючих органів, тобто органів, які здійснюють державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності згідно з Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Вищого адміністративний суд України №К/800/15954/16 від 23.11.2016 року.

Щодо посилань відповідача на пункт 8 розділу 3 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України" від 28.12.2014 №76-VIII (далі - Закон №76-VIII) яким передбачено, що перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців контролюючими органами (крім Державної фіскальної служби України та Державної фінансової інспекції України) здійснюються протягом січня - червня 2015 року виключно з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, колегія суддів зазначає наступне.

Так, 28.12.2014 року законодавцем було прийнято два різні нормативно-правові акти, якими встановлено мораторії на проведення перевірок суб'єктів господарювання, а саме:

- Закон № 71-VIII, яким мораторій на перевірки за колом суб'єктів поширено на контролюючі органи у 2015 та 2016 роках;

- Закон №76-VIII, яким поширено мораторій на проведення перевірок контролюючими органами, крім Державної фіскальної служби України та Державної фінансової інспекції України протягом січня - червня 2015 року.

Як вбачається з пункту 3 Прикінцевих положень Закону № 71-VIII (в редакції, яка діяла на момент перевірки позивача) було встановлено, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб-підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривен за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінально процесуального кодексу України.

Як було встановлено вище, вимоги пункту 3 Прикінцевих положень Закону України від 28 грудня 2014 року № 71-VII стосуються всіх без виключення контролюючих органів, а не лише Державної фіскальної служби України та її територіальних органів, а тому доводи відповідачів щодо застосування до спірних правовідносин Закону №76-VIII колегією суддів не приймаються до уваги.

Окрім того, у ході судового розгляду представник позивача пояснив, що товариство за попередній календарний рік (2015 рік) мав обсяг доходу до 20 мільйонів гривень. Дана обставина відповідачем не спростована.

Доказів наявності інших обставин, які надають право контролюючому органу здійснювати перевірку позивача без отримання дозволу Кабінету Міністрів України відповідач суду не надав.

Відповідно до частини другої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Отже, враховуючи обмеження, встановлене Законом №71-VIII, суд вважає, що у відповідача відсутні правові підстави для проведення перевірок позивача у період з 11.05.2016 року до 17.05.2016 року та у період з 01.06.2016 року до 07.06.2016 року, а тому для повного захисту прав, свобод та інтересів позивача в рамках даного адміністративного спору необхідно вийти за межі позовних вимог та визнати протиправними дії департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві щодо проведення перевірки діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Хотел Рроперті", які здійснені у період з 11.05.2016 року до 17.05.2016 року та у період з 01.06.2016 року до 07.06.2016 року.

Що стосується позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Хотел Проперті" щодо визнання протиправними та нечинними в частині призначення позапланової перевірки наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України №976 від 08.09.2015 року "Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю", протоколів Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.05.2016 року та від 07.06.2016 року, то вони не підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Колегія суддів наголошує, що в порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обов'язки для позивача.

Наказ №976 від 08.09.2015 року є організаційно-розпорядчим документом, який впорядковує роботу територіальних органів Держархбудінспекції.

Організаційно-розпорядчий документ - це вид письмового документа, у якому фіксують рішення з адміністративних і організаційних питань, а також питань управління, взаємодії, забезпечення і регулювання діяльності органів влади, установ, підприємств, організацій, їх підрозділів і посадових осіб.

Отже, наказ №976 від 08.09.2015 року виданий з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю на період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно - будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства" та не порушує права та інтереси Товариства з обмеженою відповідальністю "Хотел Проперті".

Також колегія суддів звертає увагу на те, що протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності являються документами, в яких відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства та встановлена відповідальність суб'єкта господарювання, а тому дані акти не можуть вважатися рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні частини першої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки вони не породжують прав та обов'язків, які є обов'язковими для суб'єкта стосовно якого такі акти винесено.

Аналогічна позиція викладена в постанові Вищого адміністративного суду України від 23.03.2017 №К/800/25948/16.

Враховуючи вище викладене та те, що колегією суддів встановлено відсутність у відповідача законних підстав для проведення перевірок у період з 11.05.2016 року до 17.05.2016 року та у період з 01.06.2016 року до 07.06.2016 року, то всі подальші рішення прийняті за результатами такої перевірки, а саме, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представників сторін стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог частково.

Керуючись положеннями статей 2, 7, 69-71, 94, 160-163, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Хотел проперті" задовольнити частково.

2. Визнати неправомірними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві щодо проведення перевірки діяльності товариства з обмеженою відповідальністю "Хотел проперті", які здійснені у період з 11.05.2016 року до 17.05.2016 року та у період з 01.06.2016 року до 07.06.2016 року.

3. Визнати протиправним та скасувати припис департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.05.2016 року.

4. Визнати протиправним та скасувати постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №132/16/10/26-82/2605/02/4 від 26.05.2016 року.

5. Визнати протиправним та скасувати припис департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.06.2016 року.

6. Визнати протиправною та скасувати постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №150/16/10/26-25/1606/02/4 від 16.06.2016 року.

7. Визнати протиправною та скасувати постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №151/16/10/26-25/1606/02/4 від 16.06.2016 року.

8. В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими ст.ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий суддя Н.Г. Вєкуа

Судді П.О. Григорович

Д.А. Костенко