Справа № 805/1235/17-а
Суддя: Компанієць Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2017-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий у 1 інстанції - Аляб'єв І.Г.
Суддя-доповідач - Компанієць І.Д.
ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2017 року справа №805/1235/17-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Компанієць І.Д., суддів Блохіна А.А., Ястребової Л.В.,

секретар судового засідання Терзі Д.А.,

за участю представника відповідача прокурора Сущенка В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 10 квітня 2017 року у справі №805/1235/17-а за позовом ОСОБА_3 до Генеральної прокуратури України, прокуратури Донецької області про скасування наказу, поновлення на службі, стягнення коштів та визнання недійсним запису у трудовій книжці, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач з урахуванням уточнених позовних вимог (а.с.35-39) просив:

скасувати наказ прокурора Донецької області від 25 січня 2017 року № 194-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким ОСОБА_3 звільнено з посади прокурора Словянської місцевої прокуратури Донецької області та органів прокуратури Донецької області;

- скасувати наказ Генерального прокурора України №5дк від 17.02.2017 року «Про зміну наказу прокурора Донецької області від 25.01.2017 року №194-к;

- поновити ОСОБА_4 в органах прокуратури Донецької області на посаді прокурора Словянської місцевої прокуратури Донецької області;

- стягнути з прокуратури Донецької області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 25 січня 2017 року і до моменту фактичного поновлення на службі;

визнати недійсним запис № 9 від 25 січня 2017 року, зроблений у трудовій книжці щодо звільнення ОСОБА_3

В обгрунутування позову зазначив, що висновки, викладені у матеріалах службового розслідування не можуть бути підставою для звільнення, оскільки протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законом порядку визнано судом незаконним.

В зв'язку з відсутністю факту притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст.130 КуПАП у відповідача відсутні підстави для винесення наказу про звільнення.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 10 квітня 2017 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати постанову, прийняти нову, якою задовольнити позов.

В обґрунтування зазначив, що суд першої інстанції не врахував постанову Краснолиманського міського суду від 19.01.2017 року, якою провадження відносно позивача про скоєння ним правопорушення, передбаченого ст.130 ч.1 КУпАП, закрито за відсутністю події та складу правопорушення в діях позивача.

Також суд не зазначив, в чому конкретно виявилось порушення позивачем приписів ЗУ «Про прокуратуру України», Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, позивача та його представника, які підтримали доводи апеляційної скарги, перевіривши доводи апеляційної скарги за матеріалами справи, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, встановила наступне.

ОСОБА_3 працював в органах прокуратури Донецької області з 19 червня 2001 року. З 15 грудня 2015 року обіймав посаду прокурора Словянської місцевої прокуратури Донецької області.

09 листопада 2016 року на адресу прокурора Донецької області надійшов лист управління внутрішньої безпеки та захисту працівників прокуратури Генеральної прокуратури України № 25-33277-16, яким повідомлено про необхідність проведення службового розслідування відносно ОСОБА_3 про можливі його неправомірні дії, оскільки відносно ОСОБА_3 складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 130 КУпАП. (а.с.22)

Наказом прокуратури Донецької області № 2103-к від 08.11.2017 року відносно ОСОБА_3 призначено проведення службової перевірки. Цим же наказом визначено про необхідність повідомлення про результати проведеної перевірки до 07 грудня 2016 року.(а.с.70-71)

Як вбачається з наказу приводом для проведення службової перевірки є спецповідомлення керівника Слов»янської місцевої прокуратури ОСОБА_5, в якому зазначено, що 08.11.2016 року приблизно о 16.30 годин на блокпосту №8, який розташований на трасі «Київ-Довжанський» було зупинено в.о. заступника керівника Слов»янської місцевої прокуратури ОСОБА_3, який керував автомобілем Мазда НОМЕР_1 та не зупинився на вимогу інспектора - поліцейського полку патрульної поліції особливого призначення «Київ-1», після чого поліцейський застосував вогнепальну зброю шляхом здійснення попереджувальних пострілів у повітря.

Лише після цього ОСОБА_3 зупинив свій автомобіль та вийшов з нього. Встановлено, що останній перебував у стані алкогольного сп'яніння, у зв'язку з чим співробітниками патрульної поліції відносно нього складеного протокол про вчинення адміністративного правопорушення за ст..130 КУпАП. Від проходження освідування ОСОБА_3 відмовився. (а.с.74)

24 січня 2017 року за результатами проведеної службової перевірки складено висновок, за яким визнано, що прокурор Слов»янської місцевої прокуратури Донецької області радник юстиції ОСОБА_3 грубо порушив вимоги ЗУ «Про прокуратуру», Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, вчинив дії, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його чесності». (а.с.116-123)

Як встановлено проведеною службовою перевіркою, та підтверджується відеозаписом правопорушення (а.с.127) ОСОБА_3, перебуваючи на блок посту № 8, не зупинився на вимогу працівника патрульної поліції, який був вимушений застосувати табельну зброю та здійснити попереджувальні постріли у повітря.

За змістом протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст..130 ч.1 КУпАП водій ОСОБА_3 08.11.2016 року о 14.00 годин керував автомобілем Мазда НОМЕР_1 з очевидними ознаками алкогольного сп'яніння: різкий запах алкоголю з ротової порожнини, нестійка хода, нечітка мова. Від огляду на стан сп'яніння позивач відмовився. Від підписання протоколу та надання пояснень також відмовився.

Таким чином, підставою звільнення позивача за висновками службової перевірки зазначено порушення вимог п.4 ч.4 ст.19 ЗУ «Про прокуратуру», ст.15 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури та вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у чесності.

Вчинені ОСОБА_3 дії не сумісні з його перебуванням на роботі в органах прокуратури, він заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

Його дії завдали шкоди авторитету органів прокуратури України та набули негативного суспільного резонансу.

Наказом прокурора Донецької області від 25 січня 2017 року № 194-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» ОСОБА_3 звільнено з посади прокурора Слов»янської місцевої прокуратури Донецької області та органів прокуратури Донецької області. (а.с.22-23)

17 лютого 2017 року на підставі подання прокурора Донецької області, наказом Генерального прокурора України № 5дк «Про зміну наказу прокурора Донецької області від 25 січня 2017 року № 194-к» до наказу № 194-к внесено зміни. Пунктом другим резолютивної частини зазначеного наказу ОСОБА_3 позбавлено класного чину «радник юстиції», присвоєного наказом Генерального прокурора України від 14 серпня 2012 року № 1003к. (а.с.28-29)

На підставі ст.3 ЗУ «Про прокуратуру» діяльність прокуратури ґрунтується на засадах, зокрема, неухильного дотримання вимог професійної етики та поведінки.

Згідно із статтею 19 вказаного закону прокурор зобов'язаний:

1) виявляти повагу до осіб під час здійснення своїх повноважень;

2) не розголошувати відомості, які становлять таємницю, що охороняється законом;

3) діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

4) додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

На підставі ст.43 ЗУ «Про прокуратуру» прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав:

1) невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків;

2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення;

3) розголошення таємниці, що охороняється законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень;

4) порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру;

5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури;

6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики;

7) порушення правил внутрішнього службового розпорядку;

8) втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення;

9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.

На підставі ст..11 Дисциплінарного статуту прокуратури України дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню вини та тяжкості проступку. Прокурор, який вирішує питання про накладення стягнення, повинен особисто з'ясувати обставини проступку та одержати письмове пояснення від особи, яка його вчинила. В разі необхідності може бути призначено службову перевірку.

Відповідно до п.2.1 наказу генеральної прокуратури України №17гн від 22.09.2014 року «Про організацію роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури» до ганебних вчинків, скоєних прокурорами чи слідчими, відносяться кримінальні, корупційні правопорушення, керування транспортними засобами у стані алкогольного чи наркотичного сп'яніння або відмова від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння, порушення Присяги працівника прокуратури і Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують їх як працівників прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури.

Згідно з п.3.6 цього ж наказу визначено, що за фактами скоєння прокурорами чи слідчими ганебних вчинків призначати службові розслідування (перевірки), які проводити відповідно до вимог Інструкції про порядок проведення службових розслідувань (перевірок) в органах прокуратури України. За їх результатами приймати обґрунтовані та такі, що відповідають ступеню вини і тяжкості проступку, рішення про дисциплінарну відповідальність винних осіб, аж до звільнення з органів прокуратури, у тому числі з порушенням клопотання про позбавлення класного чину.

Порядок проведення службових розслідувань в органах прокуратури регламентується Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань (перевірок) в органах прокуратури України затвердженої Наказом Генерального прокурора України від 24.09.2014 року №104 ( далі Інструкція).

Згідно п.1.2 Інструкції Службове розслідування (перевірка) - комплекс заходів, які проводяться у випадках скоєння працівниками прокуратури ганебних вчинків - кримінальних, корупційних правопорушень, керування транспортним засобом у стані алкогольного чи наркотичного сп'яніння або відмови від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння, порушення Присяги працівника прокуратури і Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують їх як працівників прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури, а також за фактами порушень виконавської та трудової дисципліни, неправомірного втручання у службову діяльність працівників прокуратури, посягань на їхнє життя, здоров'я та майно, загибелі та в інших випадках передбачених Інструкцією.

Метою службових розслідувань та службових перевірок є повне, об'єктивне і всебічне з'ясування обставин надзвичайних подій, ганебних вчинків та правопорушень, скоєних за участі працівників органів прокуратури, виявлення причин і умов, що їм сприяли, зміцнення службової дисципліни та попередження негідних вчинків серед особового складу.

Відповідно до п.п 2.1.11та п.п 2.1.12 Інструкції підставами для проведення службового розслідування (перевірки) можуть бути: невиконання або неналежне виконання працівниками прокуратури своїх службових обов'язків, що призвело до порушення законних прав і свобод громадян та інтересів держави; інші грубі порушення закону, трудової та виконавської дисципліни, Присяги працівника прокуратури і Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують їх як працівників прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури.

Пунктом 2.2.2. Інструкції передбачено, службове розслідування (перевірка) також може проводитись за наявності рапорту працівника прокуратури, яким у ході виконання службових обов'язків одержано інформацію про вчинення прокурорсько-слідчими працівниками діянь, передбачених пунктами 2.1.1-2.1.12 цієї Інструкції.

Відповідно п.3.4. Інструкції про призначення службового розслідування (перевірки) уповноваженим керівником органів прокуратури видається розпорядження, в якому зазначається склад комісії (голова та члени), підстава, мета та строки його проведення, прізвище, ім'я, по-батькові особи, щодо якої проводиться розслідування та її посада.

Згідно п.п 10.1 Інструкції результати службового розслідування (перевірки) оформляються висновком, який складається із вступної, описової та резолютивної частин.

Відповідно до п.п 10.6. висновок службового розслідування (перевірки) підписується головою та членами комісії, затверджується керівником органу прокуратури, який його призначив.

Згідно п.п 11.1 за результатом службового розслідування (перевірки) працівники прокуратури можуть бути притягнуті до встановленої законом відповідальності, у тому числі з урахуванням пропозицій, викладених у висновку службового розслідування (перевірки).

Враховуючи вище зазначене, з огляду на матеріали справи колегія суддів приходить до висновку, що службове розслідування відносно ОСОБА_3 було проведено відповідно до вимог Інструкції.

На підставі п.3 ст..49 ЗУ «Про прокуратуру» на прокурора можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення, зокрема, звільнення з посади в органах прокуратури.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.49 ЗУ «Про прокуратуру» за результатами дисциплінарного провадження Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів може прийняти рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора (крім Генерального прокурора) у разі якщо дисциплінарний проступок, вчинений прокурором, має характер грубого порушення.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову виходив з того, що позивач вчинив дії які дискредитують його як працівника прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури, а його проступок має характер грубого порушення.

Наказом Генерального прокурора України від 28 листопада 2012 року № 123 затверджений Кодекс професійної етики та поведінки працівників прокуратури, відповідно до ст..4 якого професійна діяльність працівників прокуратури ґрунтується на принципах, зокрема, поваги до прав і свобод людини і громадянина, толерантності, професійної честі і гідності, формування довіри до прокуратури, зразковості поведінки та дисциплінованості.

Відповідно до ст.15 Кодексу при виконанні службових обов'язків працівник прокуратури має дотримуватися загальноприйнятих норм моралі та поведінки, бути взірцем добропорядності, вихованості і культури.

Порушення трудової та виконавської дисципліни, непристойна поведінка є неприпустимими для працівника прокуратури і тягнуть за собою у відповідних випадках передбачену законом відповідальність.

На підставі ст..17 Кодексу публічний характер працівника прокуратури та перебування під постійною увагою з боку суспільства покладає на нього особливі вимоги щодо відповідного зовнішнього виду.

Згідно із приписами статті 18 Кодексу працівник прокуратури не має права використовувати своє службове становище в особистих інтересах або в інтересах інших осіб.

Працівнику прокуратури слід уникати особистих зв'язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об'єктивність виконання професійних обов'язків, скомпрометувати високе звання працівника прокуратури, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний громадський резонанс.

Поза службою поводити себе коректно і пристойно. При з'ясуванні будь-яких обставин з представниками правоохоронних і контролюючих органів не використовувати свій службовий статус, у тому числі посвідчення працівника прокуратури, з метою ухилення від відповідальності.

Враховуючи нормативно закріплені вимоги щодо дотримання етики працівником прокуратури, колегія суддів вважає, що встановлені обставини справи об'єктивно засвідчують факт неетичної поведінки позивача 08.11.2016 року у громадському місті на блокпосту №8, який розташований на трасі «Київ-Довжанський».

Зухвала поведінка, нецензурна лексика позивача, створення ним конфліктної ситуації, непокора законним вимогам інспектора-поліцейського, на думку колегії суддів, не сприяють підвищенню іміджу та авторитету органів державної влади, зокрема, прокуратури у суспільстві.

Крім того, вказана подія набула суспільного резонансу в мережі Інтернет, оскільки конфлікт відбувався при працівниках правоохоронних органів, які були свідками неетичної поведінки позивача.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що сукупністю доказів по справі: матеріалами службової перевірки, протоколом про адміністративне правопорушення, відеозаписом події, підтверджується скоєння позивачем поступку, який порочить звання прокурора та шкодить авторитету прокуратури, що викликав негативний резонанс, а саме не зупинення на вимогу працівника патрульної поліції на блокпосту №8, розташованому на трасі «Київ-Довжанський», зухвала поведінка та нецензурна лексика ОСОБА_3 під час спілкування з працівниками правоохоронних органів, відмова від медичного огляду на стан алкогольного сп'яніння.

Такі дії не сумісні з перебуванням ОСОБА_3 в органах прокуратури, тому відповідач обґрунтовано прийняв наказ від 25 січня 2017 року № 194-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким ОСОБА_3 звільнено з посади прокурора Слов»янської місцевої прокуратури Донецької області та органів прокуратури Донецької області.

Судова колегія не приймає посилання апелянта на постанову Краснолиманського міськрайонного суду Донецької області від 19 січня 2017 року, яка набрала законної сили 30.01.2017 року, провадження у адміністративній справі відносно ОСОБА_3 за ст.130 ч.1 КУпАП закрито в зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення (а.с.19-21) з наступних підстав.

На підставі ч.4 ст.72 КАС України вирок суду у кримінальному провадженні або постанова суду у справі про адміністративний проступок, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалений вирок або постанова суду, лише в питаннях, чи мало місце діяння та чи вчинене воно цією особою.

Дійсно, постановою Краснолиманського міськрайонного суду Донецької області від 19 січня 2017 року, яка набрала законної сили 30.01.2017 року, провадження у адміністративній справі відносно ОСОБА_3 за ст.130 ч.1 КУпАП закрито в зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення (а.с.19-21)

При цьому в постанові зазначено, що пояснення ОСОБА_3, показання свідків, протокол про адміністративне правопорушення не підтверджують факт керування водієм ОСОБА_3 автомобілем в стані алкогольного сп'яніння, та його відмову від проходження медичного огляду на стан сп'яніння.

Проте, керування транспортним засобом з ознаками алкогольного сп'яніння та відмова від проходження медичного огляду - не єдині підстави для прийняття відповідачем наказу про звільнення ОСОБА_3 з органів прокуратури.

Як вже зазначалося вище, підставою для прийняття висновку про звільнення позивача з органів прокуратури слугувала сукупність дій позивача, що порочать звання прокурора: його непокора законним вимогам інспектора-поліцейського,зухвала поведінка та нецензурна лексика на блокпосту під час спілкування з працівниками правоохоронних органів, яка викликала суспільний резонанс та завдала шкоди авторитету органів прокуратури України.

На підставі викладеного суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3

Враховуючи викладене, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, постанова прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови суду не вбачається.

Керуючись статтями 195, 196, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 10 квітня 2017 року у справі №805/1235/17-а - залишити без задоволення.

Постанову Донецького окружного адміністративного суду від 10 квітня 2017 року у справі №805/1235/17-а - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складання у повному обсязі.

У повному обсязі ухвала складена 11 липня 2017 року.

Суддя-доповідач І.Д. Компанієць

Судді А.А. Блохін

Л.В. Ястребова