Справа № 392/1474/16-а(2-а/392/4/17)
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2017-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 липня 2017 року справа № 392/1474/16-а(2-а/392/4/17)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Іванова С.М.

суддів: Панченко О.М. Чередниченка В.Є.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 18 квітня 2017 року по справі № 392/1474/16-а (2-а/392/4/17) за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренка В.В., Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, начальника управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Бем Світлани Миколаївни про оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренка В.В. (далі - відповідач-1), Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (далі - відповідач-2), начальника управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Бем Світлани Миколаївни (далі - відповідач-3), в якому просив скасувати постанову № 258/2016-МВ від 03.11.2016 року по справі про адміністративне правопорушення про накладення на позивача адміністративного стягнення за ч. 9 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 10 200 грн., провадження у справі закрити.

Постановою Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 18 квітня 2017 року по справі № 392/1474/16-а (2-а/392/4/17) адміністративний позов задоволено.

Скасовано постанову № 258/2016-МВ по справі про адміністративне правопорушення від 03.11.2016 року винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренко Віталієм Володимировичем про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого частиною 9 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 10200 грн., а провадження у справі закрито.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вищезазначену постанову як таку, що прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що позивачем було визначено показник торговельної площі без врахування торговельних площ вже існуючих магазинів, які є невід'ємною частиною торговельного центру, що є суттєвим при визначенні категорії складності. Зазначено, що суд першої інстанції не наділений повноваженнями щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приспів ст. 197 КАС України.

Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до протоколу № 255/2016-МВ від 27.10.2016 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, за результатами позапланової перевірки проведеної на будівництво торгового центру по АДРЕСА_1, виявлено порушення ч. 8 ст. 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в частині надання недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт об'єкта "Будівництво торгового центру по АДРЕСА_1, а саме не відповідність зазначеній категорії складності (ІІІ-тя), яка була розрахована з порушенням будівельних норм ДБНВ 2.2-2.3.2009 "Будинки і споруди, підприємства торгівлі" та затвердження проектної документації , порушення виявлено 27.10.2016 року.

Відповідно до протоколу № 256/2016-МВ від 27.10.2016 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, за результатами позапланової перевірки проведеної на будівництво торгового центру по АДРЕСА_1, виявлено порушення ч. 1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме виконання будівельних робіт з будівництва торгового центру по АДРЕСА_1, без дозволу на їх виконання.

03.11.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренком Віталієм Володимировичем винесено постанову № 258/2016-МВ, на підставі матеріалів адміністративної справи, а саме протоколу № 255/2016-МВ, протоколу № 256/2016-МВ про адміністративні правопорушення від 27.10.2016 року та акту № 1048/2016-МВ перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 27.10.2016 року, припису № 311/2016-МВ, припису № 312/2016-МВ.

Головний інспектор встановив порушення, а саме замовником ОСОБА_1 розпочаті будівельні роботи об'єкта: "Будівництво торгового центру по АДРЕСА_1" без отриманого дозволу на виконання будівельних робіт. Категорія складності четверта, чим порушив ч.1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 10 200 грн.

Скасування вказаної постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження по справі і було предметом судового розгляду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем подано достовірну інформацію даних в декларації щодо об'єкту будівництва, розпочато виконання будівельних робіт з дозволу та вірно вказано категорію складності.

Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції, колегія суддів апеляційного суду не погоджується з висновком останнього з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1, 3, 4 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 7, 12, 13 постанови КМУ «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» № 533 від 23.05.2011 року (далі - Порядок № 553) під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно до п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 18 Порядку № 533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно до п. 19 Порядку № 533 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до п. 20 Порядку № 533 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно до п. 21 Порядку № 533 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно ст. 244-6 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об'єктів чи споруд, вимог щодо розміщення та функціонування майданчиків для паркування, не обладнанням майданчиків для платного паркування транспортних засобів паркувальними автоматами або автоматичними в'їзними та виїзними терміналами, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівник, заступники керівника центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, та інші уповноважені керівником посадові особи цього органу.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З вищенаведеного слідує, що відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль, а також складати протоколи, акти та виносити постанови.

При цьому колегією суддів апеляційного суду не приймаються до уваги доводи позивача стосовно допущених відповідачами порушень під час складання оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення, оскільки вказані доводи спростовуються матеріалами справи, а саме копіями направлення для проведення перевірки, акту перевірки, протоколу про адміністративне правопорушення та оскаржуваної постанови, які містять відповідні підписи позивача (а.с.78-83).

Крім того, в акті перевірки від 27.10.2016 року № 1048/2016-МВ ОСОБА_1 власноруч зазначив, що зауваження до її проведення відсутні, у протоколі про адміністративне правопорушення № 255/2016-МВ позивач зазначив, що відмовляється від надання пояснень, що засвідчив власним підписом.

Також, і протокол про адміністративне правопорушення і оскаржувана постанова містять розділи про роз'яснення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а постанова від 03.11.2016 року № 258/2016-МВ містить і відомості про порядок оскарження останньої, що спростовує доводи позивача стосовно не роз'яснення йому його прав та відповідного порядку оскарження.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, умовою притягнення позивача до адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення в його діях, який мав бути встановлений при винесенні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об'єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Відповідно до ч. 9 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів IV категорії складності, - тягне за собою накладення штрафу від шестисот до семисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так, відповідно до статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва (ч. 2 ст. 34 Закону № 3038-VI).

Згідно з ч. 4 ст. 34 Закону № 3038-VI, реконструкцію, реставрацію або капітальний ремонт об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, а також реконструкцію або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв'язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а так само нове будівництво відповідно до містобудівної документації об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури на замовлення органів державної влади та органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності може бути проведено за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Згідно з приписами ч. 1, 2 та 8 ст. 36 Закону № 3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

У відповідності до ч. 1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Статтею 36 даного Закону передбачено, що реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється. Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про початок виконання будівельних робіт замовникові для усунення виявлених недоліків, якщо у декларації не відображено інформації щодо замовника, назви чи адреси об'єкта будівництва, документа, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (крім випадків, визначених частиною четвертою статті 34 цього Закону), містобудівних умов та обмежень (крім об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються), проектувальника, головного архітектора та/або головного інженера проекту, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків декларація розглядається органом державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, передбаченому для її реєстрації. У разі якщо орган державного архітектурно-будівельного контролю не зареєстрував декларацію про початок виконання будівельних робіт або не прийняв рішення про відмову в її реєстрації в установлений цією статтею строк, право на виконання будівельних робіт виникає на одинадцятий робочий день з дня, коли декларація повинна бути зареєстрована або повернена.

Пунктом 5 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.04.2011 № 557 визначено, що до ІV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб;

2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом;

3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації:

можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат;

можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня;

можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

Пунктом 7 вказаного Порядку визначено, що під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, ОСОБА_1 подано декларацію про початок виконання будівельних робіт "Будівництво торгового центру по АДРЕСА_1», 20.10.2016 року, а зареєстровано Управлінням ДАБІ у Кіровоградській області 25.10.2016 року № КД 51. В розділі основні показники об'єкта будівництва зазначено загальну площу торгового центру - 1636,27 м2 та торгову площу-1422,39 м2 (а.с.109-111).

В той же час, відповідно до експертної оцінки № 12-0910ЕО-16 від 15.11.2016 року, виконаної філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Кіровоградській області, визначено, що наданий розрахунок визначення категорії складності спірного об'єкта будівництва відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» виконано не вірно, оскільки показник торгівельної площі визначено без торговельних площ існуючих магазинів поз. 9 та поз. 10, які є невід'ємними частинами будівництва торговельного центру (а.с.84).

При цьому в подальшому відповідачем-2 відповідно до наказу № 5 від 01.11.2016 року було скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 25.10.2016 року за № КД 51 на спірному об'єкті, що додатково підтверджує факт невірного визначення класу складності останнього.

Позивачем жодних доказів оскарження вказаного наказу в судовому порядку ні до суду першої, ні до суду апеляційної інстанції надано не було.

Більш того, ОСОБА_1 в подальшому було подано нову декларацію про початок виконання будівельних робіт на спірному об'єкті, яка була належним чином зареєстрована та відносно неї складено позитивний експертний звіт № 04-0296/16 від 19.01.2017 року, в якому підтверджено належність об'єкту до ІІІ категорії складності (а.с.112-114, 115-119).

Вказані обставини у сукупності свідчать про правомірність оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а постанова суду першої інстанції - скасуванню із прийняттям нової про відмову в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

До того ж, колегія суддів зазначає, що вимоги позивача відносно закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення також задоволенню не підлягали, що не було враховано судом першої інстанції, тому як адміністративний суд, що розглядає справу, у відповідності до ст. 105 КАС України не наділений відповідними повноваженнями, а тому постанова суду першої інстанції також підлягає скасуванню і в частині закриття провадження по справі.

Відповідно до п. 1, 4 ч. 1 ст. 202 КАС України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, та порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Керуючись ст. ст. 161, 195, 198, 202, 207 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України - задовольнити.

Постанову Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 18 квітня 2017 року по справі № 392/1474/16-а (2-а/392/4/17) - скасувати та прийняти нову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили відповідно до ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України відповідно до 254 КАС України.

.

Головуючий: С.М. Іванов

Суддя: О.М. Панченко

Суддя: В.Є. Чередниченко