Справа № 826/8866/16
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2017-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/8866/16 Головуючий у 1-й інстанції: Кузьменко В.А. Суддя-доповідач: Троян Н.М.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Троян Н.М.,

суддів - Бужак Н.П., Твердохліб В.А.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві, апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 квітня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, треті особи: Київська міська рада, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною бездіяльності,-

В С Т А Н О В И Л А :

У червні 2016 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просив: визнати протиправною бездіяльність Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, яка полягає у невинесенні протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1) дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки НОМЕР_2 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу НОМЕР_3 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтованим розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), клопотання (заява) НОМЕР_2, зареєстрованого у Київській міській раді за вх. 08/М-3802 від 28 березня 2016 року.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 квітня 2017 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Позивач, не погоджуючись із зазначеною постановою, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд скасувати постанову та прийняти нову, якою адміністративний позов задовольнити.

Згідно з протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 23 березня 2017 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Василенко Я.М., судді - Кузьменко Я.М. та Шурко О.І.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 06 червня 2017 року у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_3 про відвід колегії суддів Василенка Я.М., суддів - Кузьменка Я.М. та Шурка О.І. - відмовлено. Заяву про самовідвід суддів Василенка Я.М., Кузьменка Я.М. та Шурка О.І. - задоволено.

Розпорядженням від 12 червня 2017 року № 520 «Щодо призначення повторного автоматичного розподілу судової справи», відповідно до пункту 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 826/8866/16.

Згідно з протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 12 червня 2017 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Троян Н.М., судді - Бужак Н.П. та Твердохліб В.А.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 13 червня 2017 року дану справу прийнято до свого провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_2 звернувся до Київської міської ради із клопотанням від 28 березня 2016 року, в якому просив надати згоду на розробку проекту землевідводу земельної ділянки НОМЕР_2 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу НОМЕР_3 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтованим розміром до 0,10 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (а.с. 42-43).

До вказаного клопотання позивач додав копії наступних документів: графічні матеріали; копію паспорта та посвідчення учасника бойових дій; копію довіреності.

Клопотання отримано Київською міською радою 28 березня 2016 року за вх. №08/М-3802 (а.с. 22).

За результатами розгляду клопотання ОСОБА_2 Департамент земельних ресурсів за дорученням Київської міської ради листом від 24 травня 2016 року №057021-08/М-3802-5330 повідомив позивача про направлення запиту до Департаменту містобудування та архітектури щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації та наявних містобудівних умов та обмежень, за наслідками отримання висновку якого, Департаментом земельних ресурсів буде підготовлено відповідний проект рішення Київської міської ради, який буде передано у встановленому законом порядку до Київської міської ради (а.с. 51).

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо не невинесення протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання позивачу дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки, позивач звернувся за захистом своїх порушених прав та інтересів до суду.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що у межах спірних правовідносин Департамент земельних ресурсів за наслідками розгляду заяви позивача не готував відповідного проекту рішення Київської міської ради, що свідчить про неможливість винесення на розгляд пленарного засідання сесії Київської міської ради проекту рішення про надання ОСОБА_2 дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки НОМЕР_2 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу НОМЕР_3 згідно містобудівного кадастру Києва), та вказує на відсутність протиправної поведінки Київського міського голови і відповідно підстав зобов'язувати вчиняти відповідні дії. Крім того, у межах даної справи позивач не оскаржує рішень, дій чи бездіяльності Київської міської ради та Департаменту земельних ресурсів щодо порушення процедури розгляду його клопотання про надання дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки.

На думку колегії суддів позиція суду першої інстанції є вірною з огляду на наступне.

Земельні відносини регулюються Конституцією України, Земельним кодексом України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами (частина перша ст. 3 ЗК України).

За правилами п. «в», «г» частини першої ст. 5 ЗК України земельне законодавство базується, серед іншого, на таких принципах: забезпечення рівності права власності на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави; забезпечення гарантій прав на землю.

Відповідно до частин першої та другої статті 2 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» законодавство України про статус ветеранів війни та їх соціальні гарантії складається з цього Закону та інших актів законодавства України. Права та пільги для ветеранів війни і членів їх сімей, встановлені раніше законодавством України і законодавством колишнього Союзу РСР, не можуть бути скасовані без їх рівноцінної заміни.

Статтею 13 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що земельні ділянки для індивідуального житлового будівництва, садівництва і городництва відводяться інвалідам війни у першочерговому порядку.

Норми зазначених Законів лише регламентують пільги громадянина щодо першочергового отримання земельної ділянки, однак, не встановлюють порядок та процедуру набуття земельної ділянки у власність. Порядок набуття права на землю громадянами та юридичними особами регулюється нормами Земельного Кодексу України.

Частиною першою ст. 116 ЗК України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Згідно з частиною шостою статті 118 Земельного кодексу України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Частиною сьомою статті 118 Земельного кодексу України визначено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об'єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Згідно з частиною восьмою ст. 118 ЗК України проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу.

За правилами частини дев'ятої ст. 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов'язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Відмова органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення клопотання без розгляду можуть бути оскаржені до суду (частина десята ст. 118 ЗК України).

Згідно частини одинадцятої ст. 118 ЗК України у разі відмови органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення заяви без розгляду питання вирішується в судовому порядку.

Надання земельної ділянки або відмова у її наданні здійснюється виключно органами, визначеними у статті 118 ЗК України.

Таким чином, вказаними нормами чинного законодавства встановлені підстави, порядок, строки передачі земельної ділянки у власність громадян та органи, уповноважені розглядати ці питання. Вони передбачають, зокрема, що для передачі земельної ділянки у власність зацікавлена особа звертається до відповідних органів із заявами для отримання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та для надання її у власність, за результатами розгляду яких визначені в статті 118 ЗК України органи приймають одне з відповідних рішень.

У той же час, статтею 9 ЗК України визначено, що до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

За правилами частин першої-другої ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Аналіз вказаного свідчить про те, що рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та про надання її у власність приймають органи, визначені в статях 116, 118 ЗК України. Надання земельної ділянки або відмова у її наданні здійснюється виключно органами, визначеними у статті 118 ЗК України. Рішення, дію або бездіяльність цих органів щодо надання земельних ділянок може бути оскаржено до суду.

Тобто, у нашому випадку, саме до компетенції Київради належить право передавати земельні ділянки комунальної власності у власність громадян.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що не прийняття Київською міською радою рішення в місячний термін про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою не порушує права позивача, оскільки позивач не був позбавлений права самостійно замовити розроблення документації із землеустрою без надання такого дозволу.

Аналогічного правового висновку дійшов і Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 23.02.2016 (справа №К/800/2736/16).

Позивач у своєму позові, з урахуванням уточнень позовних вимог, просить визнати протиправною бездіяльність Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, яка полягає у невинесенні протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання позивачу дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги позивач зазначає про незадовільний стан організації Київським міським головою роботи підрозділів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), зокрема Департаменту земельних ресурсів; вказує на те, що відповідач, крім організаційної роботи Київської міської ради, забезпечує підготовку на розгляд Київської міської ради проектів рішень з земельних питань у передбачений законом спосіб та строки.

Пунктом 8 частини четвертої статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільський, селищний, міський голова скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.

В той же час, згідно п.п.8 п. «б» частини першої ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження, зокрема підготовка висновків щодо надання або вилучення в установленому законом порядку земельних ділянок, що проводиться органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування.

Оскільки судом першої інстанції встановлено, що суб'єктом подання проекту рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою виступає саме Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), то колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про застосування до спірних правовідносин саме Регламенту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.10.2013 №1810 затверджено Регламент виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - Регламент №1810).

У відповідності до Преамбули Регламенту №1810 Регламент виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Регламент) регулює організаційно-процедурні питання діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Згідно з п.1.1 глави 1 розділу VIII Регламенту №1810 проекти рішень Київської міської ради, які подаються виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією), готуються структурними підрозділами виконавчого органу, до компетенції яких віднесені порушені у проектах рішень питання.

Пунктом 2.3. глави 2 розділу VIII Регламенту №1810 визначено, що проекти рішень Київської міської ради щодо набуття та припинення права на землю юридичними та фізичними особами готуються за поданням керівника структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування, керівника юридичної служби структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування та погоджуються відповідними постійними комісіями Київської міської ради.

Строк опрацювання проекту рішення Київської міської ради зазначеними посадовими особами не повинен перевищувати 3 робочих днів.

За правилами п.3.1 глави 3 розділу VIII Регламенту №1810 погоджений в установленому порядку у виконавчому органі Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) проект рішення подається до структурного підрозділу, який здійснює організаційне забезпечення роботи керівника апарату з метою передачі управлінню організаційної роботи секретаріату Київської міської ради для подальшого погодження відповідно до вимог Регламенту Київської міської ради, затвердженого в установленому порядку, разом із супровідним листом за підписом керівника апарату.

Згідно пунктом 1.1 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19 грудня 2002 року №182/342, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).

Пунктом 3.11 вказаного Положення передбачено, що Департамент відповідно до визначених галузевих повноважень виконує такі завдання: розробляє в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, готує та подає розпорядження Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань:

- розпорядження землями в межах міста Києва;

- передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб;

- надання земельних ділянок в користування, вилучення земельних ділянок;

- продажу земельних ділянок у власність;

- викупу земельних ділянок для суспільних потреб міста;

- звільнення самовільно зайнятих земельних ділянок;

- встановлення та зміни меж районів у місті в порядку, встановленому законодавством України.

У пп.3.12 п.3 Положення №182/342 визначено, що Департамент земельних ресурсів готує та подає в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, розпоряджень Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань: розпорядження землями в межах міста Києва; передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб; надання земельних ділянок в користування, вилучення земельних ділянок; продажу земельних ділянок у власність; викупу земельних ділянок для суспільних потреб міста; звільнення самовільно зайнятих земельних ділянок; встановлення та зміни межі районів у місті, в порядку, встановленому законодавством України; встановлення сервітуту (права на обмежене користування).

Таким чином, вказані норми свідчать про те, що Департамент земельних ресурсів уповноважений готувати та подавати в установленому порядку проекти Київської міської ради з питань передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб, які виносяться на пленарне засідання ради.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що за наслідком підготовки та подачі в установленому порядку проекту рішення Київської міської ради відносно питань, які відносяться до компетенції Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), таке рішення може виноситься на пленарне засідання Київської міської ради.

Крім того, у відповідності до пп.8.1 Положення №182/342 директор Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради: здійснює керівництво Департаментом, несе персональну відповідальність за виконання покладених на Департамент завдань, визначає ступінь відповідальності заступників директора Департаменту та керівників його структурних підрозділів, розподіляє посадові обов'язки між заступниками директора Департаменту.

Таким чином, посилання позивача на те, що Київський міський голова несе персональну відповідальність у спірних правовідносинах, щодо не розгляду в місячний термін клопотання позивача є помилковими.

У відповідності до частини другої ст. 6 Порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 04.03.2015 № 195/1060 (чинним на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі - Порядок №195/1060) за результатами опрацювання клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою Департамент земельних ресурсів протягом семи робочих днів з дня його отримання готує проект дозволу Київської міської ради на розроблення документації із землеустрою або проект відмови у наданні такого дозволу згідно із затвердженою рішенням Київської міської ради формою та проект відповідного висновку постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури і землекористування, які передаються на розгляд цієї комісії приймальнею Київради з земельних питань через секретаріат Київської міської ради.

Отже, Департамент земельних ресурсів, як підрозділ, який входить до структури Київради, уповноважений готувати висновки щодо надання земельних ділянок в установленому законом порядку.

При цьому, Департамент земельних ресурсів готує проект рішення Київської міської ради про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або проект відмови у наданні такого дозволу.

Як було вірно встановлено судом першої інстанції, у межах спірних правовідносин Департамент земельних ресурсів за наслідками розгляду заяви позивача не готував відповідного проекту рішення Київської міської ради, що не заперечується сторонами.

Таким чином, позовні вимоги про зобов'язання Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, винести на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання про надання дозволу позивачу на розроблення проекту землеустрою, є передчасними з огляду на недотримання Департаментом земельних ресурсів частини другої ст. 6 Порядку №195/1060, яким передбачено певну процедуру винесення проектів рішень на сесію Київради.

Тобто, порушення прав позивача відбулося з вини Київської міської ради, а саме - з вини Департаменту земельних ресурсів, який входить до її структури.

Відповідно до ст. 3 частини першої п. 9 КАС України, відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, передбачених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

У даній справі позивач визначив відповідачем Київського міського голову, який є посадовою особою Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що Київський міський голова як посадова особа та Київська міська рада (Київська міська державної адміністрація) є різними по обсягу компетенції.

Разом з тим, колегія суддів враховує посилання позивача на можливість суду вийти за межі позовних вимог з метою відновлення порушеного права, однак не вбачає у межах спору, що відповідач може вчинити дії прийняти рішення, які б захистили або відновили порушені, на думку позивача, права та інтереси.

Однак, в даній справі позивач не оскаржує рішень, дій чи бездіяльності Київської міської ради та Департаменту земельних ресурсів щодо порушення процедури розгляду його клопотання про надання дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки, тому не позбавлений реалізувати таке право на захист у встановленому законом порядку.

Як свідчать матеріали справи, згідно відповіді управління по роботі з кореспонденцією Київського міського голови та Київської міської ради від 03.07.2017 №08/236-56 на доручення від 29.03.2016 №08/М-3802 нанесено електронний цифровий підпис заступника міського голови - секретаря Київської міської ради.

Вказане свідчить також про відсутність протиправної поведінки відповідача, оскільки звернення позивача адресовано Київській міській раді та за дорученням заступника міського голови - секретаря Київської міської ради від 29.03.2016 №08/М-3802 направлено для розгляду до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Тобто, звернення ОСОБА_2 розглядалось не за дорученням Київського міського голови і здійснення контролю відповідачем за виконанням доручення заступника міського голови - секретаря Київської міської ради ні нормами Закону України «Про місцеве самоврядуванням в Україні», ні будь-яким іншим нормативно-правовим актом не передбачено.

У відповідності до Преамбули Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 12.11.2014 №351/351 (чинного на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі - Регламент №351/351) даний регламент встановлює порядок діяльності Київради, її органів та посадових осіб, депутатських фракцій, груп, депутатів Київради, формування виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), а також визначає порядок взаємодії Київради та її виконавчого органу.

Частиною першої статті 25 Регламенту №351/351 визначено, що Управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради узагальнює направлені проекти рішень, які відповідно до вимог цього Регламенту розглянуті постійними комісіями та управлінням правового забезпечення діяльності Київської міської ради, формує та подає заступнику міського голови - секретарю Київради попередній проект порядку денного пленарного засідання Київради.

Оригінали проектів рішень Київради, додатки до них, що надійшли для формування попереднього проекту порядку денного до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради, тиражуються управлінням та повертаються до відповідних постійних комісій протягом трьох днів.

У відповідності до частини четвертої вказаної статті на засіданні Президії Київради члени Президії заслуховують пропозиції до проекту порядку денного чергового пленарного засідання Київради, розглядають проекти рішень та висновки щодо них постійних комісій Київради та управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради, надають рекомендації щодо формування проекту порядку денного пленарного засідання Київради.

На засіданні Президії не включаються до проекту порядку денного пленарного засідання Київради проекти рішень, що не розглянуті відповідно до вимог статті 23 цього Регламенту.

За правилами частини п'ятої статті 25 Регламенту №351/351 Президія Київради має право: рекомендувати доопрацювати відповідний проект рішення постійним комісіям Київради з урахуванням висловлених на засіданні Президії Київради зауважень та пропозицій; рекомендувати виключити із проекту порядку денного проект рішення, що містить не усунені зауваження профільної постійної комісії та управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради.

Оскільки суб'єктом подання проекту рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а не Київський міський голова, а тому відсутня бездіяльність Київського міського голови щодо невинесення протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1) дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки НОМЕР_2 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу НОМЕР_3 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтованим розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), клопотання (заява) НОМЕР_2, зареєстрованого у Київській міській раді за вх. 08/М-3802 від 28 березня 2016 року.

Отже, позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на ті обставини, що представником відповідача надано витяг з протоколу №11 засідання постійно діючої комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 30.05.2017, згідно з яким відхилено проект рішення «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_2 на вул. Свято-Георгіївській у Голосіївському районі м. Києва для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд», оскільки зазначена земельна ділянка відноситься до озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування (біля села Чапаєвка) відповідно до Програми розвитку зеленої зони м. Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста, затвердженої рішенням Київської міської ради від 19.07.20005 №806/3381(зі змінами).

З урахуванням викладеного, після детального з'ясування обставин справи та перевірки їх доказами, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, правильно застосував норми матеріального та процесуального права до спірних правовідносин, тому апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Згідно із частиною першою ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції відповідно до норм матеріального права, при дотриманні норм процесуального права, на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в справі, підтвердженими доказами, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, суд апеляційної інстанції підстав для його скасування не вбачає.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 254 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 квітня 2017 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя: Н.М.Троян

Судді: Н.П.Бужак,

В.А. Твердохліб

Головуючий суддя Троян Н.М.

Судді: Твердохліб В.А.

Бужак Н.П.