Справа № 823/779/16
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2017-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про закриття провадження у справі

12 липня 2017 року справа № 823/779/16

12 год. 05 хв. м.Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі:

головуючого судді Тимошенко В.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Потенко А.О.,

представника позивача ОСОБА_1 (за договором),

представника відповідача 1, відповідача 2 ОСОБА_2 (за посадою),

третьої особи ОСОБА_3 (особисто),

представника третьої особи ОСОБА_4 (за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_5 до відділу регіонального розвитку, будівництва та архітектури Черкаської районної державної адміністрації, головного архітектора відділу регіонального розвитку, будівництва та архітектури Черкаської районної державної адміністрації ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3, про визнання дій неправомірними та скасування будівельного паспорта,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернулась до суду з адміністративним позовом до відділу регіонального розвитку, будівництва та архітектури Черкаської районної державної адміністрації, головного архітектора відділу регіонального розвитку, будівництва та архітектури Черкаської районної державної адміністрації ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3, в якому просить:

- визнати дії головного архітектора відділу регіонального розвитку містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації ОСОБА_2 неправомірними;

- скасувати будівельний паспорт (реєстраційний № 156 від 29.10.2015) на будівництво гаража-літньої кухні, альтанки, літнього душу, вбиральні по вул. Хоменка, 7а в с.Геронимівка Черкаського району Черкаської області, виданий відділом регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації 13.11.2015.

Заслухавши осіб, що брали участь у справі, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, оцінивши їх в сукупності, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд дійшов висновку, що спір не підвідомчий адміністративному суду, з огляду на таке.

Суд встановив, що 29.10.2015 відділом регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації ОСОБА_3 виданий будівельний НОМЕР_1 будівництва гаража-літньої кухні, альтанки, літнього душу, вбиральні за адресою: вул. Хоменка, 7а в с.Геронимівка Черкаського району Черкаської області.

Вважаючи, що оскаржуваний будівельний паспорт виданий з грубим порушенням норм містобудівного законодавства, позивач звернувся в суд з цим позовом.

Для оцінки доводів сторін суд врахував, що відповідно до ч.1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно з пунктами 2.7., 2.9. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05.07.2011 № 103, будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. До складу будівельного паспорта входять: пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; памятка замовнику індивідуального будівництва.

З системного аналізу викладених норм вбачається, що будівельний паспорт є документом, який містить дані містобудівних та архітектурних вимог індивідуального будівництва та не є "рішенням", оскільки не породжує жодних прав, обов'язків, правових наслідків для позивача у розумінні ст.17 КАС України.

Ч.2 ст.17 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) встановлено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Перелік позовних вимог, які може містити позов, зазначені в ч.4 ст.105 КАС України і не передбачає оскарження актів суб'єкта владних повноважень, що не є рішеннями за правовою природою.

Конституційний Суд України у рішенні від 23 червня 1997 року (справа щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень підпункту 2 пункту З розділу IV Закону України "Про Конституційний Суд України" стосовно правових актів органів Верховної Ради України акцентував увагу на тому, що правові акти індивідуальної дії рішення, які встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.

Юридичною формою рішення державного чи іншого органу є виданий ним акт (офіційний письмовий документ), що породжує певні правові наслідки та спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Ч.2 ст.124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Оскільки оскаржуваний будівельний паспорт не є рішенням, а позовна вимога про визнання неправомірними дій повязана саме з видачею оскаржуваного будівельного паспорта, врахувавши завдання адміністративного суду згідно з вимогами КАС України щодо захисту саме від порушень суб'єкта владних повноважень у сфері їх владної управлінської діяльності, яка реалізується шляхом вчинення дій, допущення бездіяльності та/або прийняттям рішень, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не можуть бути розглянуті за правилами КАС України. За суб'єктним складом та суттю правовідносин вони також не підлягають розгляду у порядку господарського судочинства за правилами ГПК України.

Відповідно до ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин та інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Отже за вказаною диспозицією в Україні встановлено презумпцію цивільного процесу. З огляду на це суд дійшов висновку про підвідомчість справи про скасування акта, який не є рішенням суб'єкта владних повноважень, місцевому загальному суду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у справі Zand v. Austria від 12 жовтня 1978 року вказав, що словосполучення встановлений законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття суд, встановлений законом у частині першій статті 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…). З огляду на це не вважається судом, встановленим законом орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

П.1 ч.1 ст.157 КАС України встановлений обовязок суду закрити провадження у справі, якщо її не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Тому суд дійшов висновку закрити провадження у справі в та на підставі ч.2 ст.157 КАС України розяснити, що відповідні позовні вимоги підлягають розгляду судом, юрисдикція якого поширюється на вирішення цивільного спору.

Зважаючи, що сплачена сума судового збору відповідно до ч.1 ст.7 Закону України від 08.07.2011 №3676-VI Про судовий збір повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття провадження у справі, а таке клопотання відсутнє, до часу звернення відсутні підстави для вирішення цього питання.

Керуючись ст.ст.17-19, 157, 160-165, 254-256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Закрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_5 до відділу регіонального розвитку, будівництва та архітектури Черкаської районної державної адміністрації, головного архітектора відділу регіонального розвитку, будівництва та архітектури Черкаської районної державної адміністрації ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3, про визнання дій неправомірними та скасування будівельного паспорта.

2. Роз'яснити учасникам процесу, що спір підлягає розгляду судом, до юрисдикції якого віднесено розгляд цивільних справ.

3. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом 5 днів з моменту отримання копії повного її тексту. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

4. Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Суддя В.П. Тимошенко

Повний текст ухвали виготовлений 13.07.2017