Справа № 810/2395/17
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2017-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 липня 2017 року № 810/2395/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в особистих інтересах та інтересах доньки ОСОБА_2, ОСОБА_3 з сином ОСОБА_4 до керівника Київської митниці, Ягодинської митниці Державної митної служби, колишнього начальника реорганізованої Волинської у Ягодинську митницю Державної митної служби України 2005-2010 роках ОСОБА_5, наступника громадянина ОСОБА_6 про зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулись ОСОБА_1 в особистих інтересах та інтересах доньки ОСОБА_2, ОСОБА_3 з сином ОСОБА_4 з позовом до керівника Київської митниці, Ягодинської митниці Державної митної служби, колишнього начальника реорганізованої Волинської у Ягодинську митницю Державної митної служби України 2005-2010 роках ОСОБА_5, наступника громадянина ОСОБА_6 про зобов'язання вчинити певні дії.

Пунктом 3 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Однак, надана позовна заява не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, згідно з частиною 1 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються:

1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява;

2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є;

3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі;

4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо;

6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.3 Кодексу адміністративного судочинства України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Пунктом 9 ч.1 ст.3 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, передбачених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Пунктом 7 частини 1 статті 3 КАС України обумовлено, що суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Суд зазначає, що у разі процесуальної співучасті частина 1 статті 106 КАС України вимагає зазначення поштової адреси щодо кожного позивача та відповідача, що у даному випадку зроблено не було, позаяк позивачами не відокремлені поштові адреси ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4.

Крім того, у позовній заяві зазначено в якості одного із відповідачів по справі керівника Київської митниці, однак не зазначено його імя, прізвище та по батькові, що унеможливлює здійснення ідентифікації цієї особи.

Також позивачами не зазначено повну назву вказаного митного органу, оскільки відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань назвою вказаного митного органу є Київська митниця ДФС.

Як вбачається з позовної заяви, позивачами зазначено наступне місцезнаходження цього відповідача: 08300, Київська обл., м.Бориспіль-аеропорт-7, у той час як відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань місцезнаходженням Київської митниці ДФС є: 08307, Київська обл., м. Бориспіль, Міжнародний аеропорт Бориспіль.

Доказів, які підтверджують, що адреса, вказана позивачами як адреса відповідача у позові, є належною, суду не надано.

Таким чином, позивачем невірно вказано поштову адресу відповідача.

Також позивачами зазначено в якості відповідача по справі Ягодинську митницю, місцезнаходженням якої є наступна адреса: 44350, Волинська обл., Любомильський р-н., с.Римачі, вул.Призалізнична, 13.

Проте, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вказана адреса є адресою місцезнаходження Волинської митниці ДФС.

У звязку з цим, суд звертає увагу позивача на необхідність уточнення назви або поштової адреси вказаного відповідача.

Також суд звертає увагу позивачів на те, що прохальна частина позовної заяви сформульована наступним чином:

"Задовольнити усі вимоги бюджету, працівнику і сім'ї з ст. 303 КПК; ст. КЗпП; ст. 175 КК з нарахування по ст.188-6; КУпАП; та стягнення у регресі".

Проте, суд зазначає, що зміст позовних вимог має відповідати положенням частин четвертої і п'ятої статті 105 КАС України, якими закріплено, що адміністративний позов може містити вимоги про:

1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень;

2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії;

3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій;

4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю;

5) виконання зупиненої чи невчиненої дії;

6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Адміністративний позов суб'єкта владних повноважень може містити інші вимоги у випадках, встановлених законом.

Отже, прохальна частина позовної заяви не відповідає положенням статті 105 КАС України, вимоги позивачів не конкретизовані та не сформульовані відносно кожного з відповідачів, у звязку з чим підлягають уточненню.

Відповідно до частини 2 статті 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Проте, окрім власне позовної заяви та доданої до неї копії заяви ОСОБА_1 на адресу начальника Волинської митниці позивачами не додані інші докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються в обґрунтування своїх вимог.

Не зазначені позивачами і причини ненадання таких доказів.

Відповідно до частини 2 статті 110 КАС України суд до судового розгляду адміністративної справи вживає заходи для всебічного та об'єктивного розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку.

Проте, невиконання позивачами приписів ч. 2 ст. 106 КАС України та ненадання доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, унеможливлює здійснення підготовки справи до судового розгляду з метою її розгляду в одному судовому засіданні протягом розумного строку, оскільки не надає змоги визначити суть спірних відносин.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Суд звертає увагу, що частиною першою статті 4 Закону України Про судовий збір №3674-VI від 08.07.2011 передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями статті 7 Закону України Про Державний бюджет на 2017 рік №1801-VIII від 21.12.2016 установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, з 1 травня - 1684 гривні, з 1 грудня - 1762 гривні.

Абзацом 2 частини шостої статті 6 Закону України Про судовий збір передбачено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Позивачами не було долучено до позовної заяви доказів сплати судового збору за заявлені вимоги.

Крім того, оскільки як зазначено вище, прохальна частина позовної заяви не містить чіткого змісту, суд позбавлений можливості встановити суму судового збору, яка підлягає сплаті позивачами за звернення з даною позовною заявою до суду.

У звязку з цим, суд звертає увагу позивачів на необхідність надання суду доказів оплати судового збору за звернення з даною позовною заявою до суду.

При цьому, відповідно до приписів ч.6 ст.6 Закону України Про судовий збір судовий збір має бути сплачений кожним позивачем окремим платіжним документом.

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі Судова влада України за інтернет-адресою: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Відповідно до частини 5 статті 106 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Частиною 2 статті 58 КАС України визначено, що повноваження законних представників підтверджуються документами, які стверджують займану ними посаду чи факт родинних, опікунських тощо відносин з особою, інтереси якої вони представляють. Засвідчені підписом судді копії цих документів приєднуються до справи.

Отже, до позовної заяви, поданої батьками в інтересах неповнолітніх дітей, має бути доданий документ, що підтверджує повноваження законних представників, який також доданий не був.

Крім того, суд звертає увагу на те, що в матеріалах позовної заяви відсутні копії паспортів громадян України як документів, що підтверджують наявність у ОСОБА_1 та ОСОБА_3 процесуальної правосуб'єктності.

Так, згідно з ч. 1 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов'язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб'єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов'язків, передбачених законом для даного суб'єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді.

Відповідно до ч. 2 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальну діяльність, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус від 20.11.2012 № 5492-VІ (далі-Закон № 5492) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України на території України.

Пунктом 6 ч. 7 ст. 21 Закону №5492 встановлено, що до паспорта громадянина України вноситься така інформація як дата народження.

Згідно з п. 1.2 Порядку оформлення і видачі паспорта громадянина України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 13.04.2012 № 320, паспорт громадянина України видається територіальними підрозділами Державної міграційної служби України за місцем проживання кожному громадянинові України після досягнення 16-річного віку, а надалі в разі необхідності обмінюється, видається замість утраченого, викраденого або зіпсованого.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у ОСОБА_1 та ОСОБА_3 адміністративної процесуальної правосуб'єктності є саме паспорт громадянина України, копії яких до позовної заяви взагалі не долучені.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову субєктом владних повноважень.

Судом встановлено, що позивачами в позовній заяві в якості третіх осіб з боку позивачів зазначено подружжя ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на утриманні діти донька і племінниця ОСОБА_9, ОСОБА_2.

У свою чергу, з наявної позовної заяви та доданих до неї матеріалів убачається, що позивачами надано суду примірник позовної заяви із доданими до неї документами для суду та три копії позовної заяви із доданими до неї документами для відповідачів, проте позивачами не було додано копії позовної заяви та копії всіх документів, що приєднуються до неї для зазначених третіх осіб.

Згідно з частиною 1 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, судом встановлено, що позивачами в якості відповідачів зазначені керівник Київської митниці, керівник Ягодинської митниці Державної митної Служби, колишній начальник реорганізованої Волинської у Ягодинську митницю, Державної митної служби України 2005-2010 роках, ОСОБА_5, наступник гр. ОСОБА_6, хоча як вбачається з прохальної частини адміністративного позову до них не звернена жодна з позовних вимог.

Частиною 1 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у звязку з чим суд, враховуючи приписи статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, з наданням позивачам часу для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 в особистих інтересах та інтересах доньки ОСОБА_2, ОСОБА_3 з сином ОСОБА_4 до керівника Київської митниці, Ягодинської митниці Державної митної служби, колишнього начальника реорганізованої Волинської у Ягодинську митницю Державної митної служби України 2005-2010 роках ОСОБА_5, наступника громадянина ОСОБА_6 про зобов'язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

2. В 30-ти денний термін з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки позовної заяви, а саме:

- надати копії заповнених сторінок паспорту громадян ОСОБА_10;

- надати виправлені примірники позовної заяви (для суду, відповідачів та зазначених у позовній заяві третіх осіб), з урахуванням вказаних судом зауважень;

- надати додатки до позовної заяви - документи, якими обґрунтовуються вимоги та висвітлюються обставини справи (для суду, відповідачів та зазначених у позовній заяві третіх осіб);

- надати докази сплати судового збору (оригінал квитанції, платіжного доручення тощо) кожним із позивачів;

- надати документи, що підтверджують повноваження законних представників.

3. Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи № 810/2395/17 та зазначенням прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

4. Копію ухвали надіслати позивачам.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кушнова А.О.