Справа № 820/2851/17
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2017-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

820/2851/17

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"10" липня 2017 р. № 820/2851/17

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши позовну заяву Головного управління ДФС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ваго-Рев" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна та накладення арешту на кошти, -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДФС у Харківській області, звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Ваго-Рев" застосованого на підставі рішення начальника Головного управління ДФС у Харківській області від 07.07.2017 року;

- накласти арештна кошти, які перебувають на рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "Ваго-Рев", відкритих в банківських установах, шляхом зупинення видаткових операцій на таких рахунках.

Вирішуючи питання в порядку ст. 107 КАС України, суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених, ст. 106 КАС України.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України " від 06.12.2016 року №1774-VIIІ, який набув чинності 01.01.2017 року, внесені зміни до Закону України "Про судовий збір", зокрема підпунктом 1 пункту 1 частини першої статті 4 Закону України “Про судовий збір” встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень – ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про судовий збір", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Враховуючи, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в місячному розмірі: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, а отже за звернення до адміністративного суду з поданням в даному випадку ставка судового збору становить мінімальний розмір 1600 грн.

При перевірці матеріалів справи суддею встановлено, що позивачем не надано доказів сплати судового збору за подачу до суду адміністративного позову, в розмірі встановленим чинним законодавством.

Крім того, суд зазначає, що Правилами надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. № 270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв'язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Вміст поштового відправлення містить бланк вкладення, який заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог ч. 3 ст. 106 КАС України, належним доказом надіслання суб'єктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом.

Судом встановлено, що позивачем не надано доказів надіслання відповідачу копії адміністративного позову з додатками.

Також, у позові контролюючим органом заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого вказано, що в результаті здійснення кібернетичної атаки була вражена автоматизована система, зазначене унеможливлює своєчасне проведення розрахунків.

Дослідивши заявлене клопотання та перевіривши матеріали адміністративного позову, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч. 1 ст. 88 КАС України).

Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо оплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі (ч.2 ст. 88 КАС України).

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" встановлено пільги щодо сплати судового збору. При цьому, зазначена норма не звільняє від сплати судового збору органи ДФС за подання адміністративного позову та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Отже, законодавцем на рівні Закону визначений обов’язок суб’єкта владних повноважень сплачувати судовий збір.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Крім того, в Пленумі Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI “Про судовий збір” вказано, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Крім того, аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом України в ухвалі від 28 вересня 2015 року у справі № 21-5496а15 та від 18.02.2016 у справі 826/6756/15, який в силу положень ст.244-2 КАС України, є обов’язковим для врахування судами.

Суд зазначає, що Головним управлінням ДФС у Харківській області на час звернення з позовом до суду не надано доказів того, що вражена автоматизована система програмний комплекс ДПС-ПРО 7 ІТС "ФІП" досі не відновлена.

Таким чином, у задоволенні клопотання Головного управлінням ДФС у Харківській області про відстрочення сплати судового збору - суд відмовляє.

З урахуванням наведеного, адміністративний позов не відповідає вимогам, встановленим ст. 106 КАС України, що є підставою у відповідності до ст. 108 КАС України для залишення адміністративного позову без руху.

Керуючись ст. ст.106, 108, 165,186 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позов Головного управління ДФС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ваго-Рев" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна та накладення арешту на кошти – залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду оригіналу квитанції щодо сплати судового збору у розмірі 1600 грн. та належні докази, що підтверджують факт надіслання відповідачу копії позову з додатками.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз’яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя О.М. Тітов