Справа № 823/996/17
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2017-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 липня 2017 року справа № 823/996/17

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., здійснивши підготовку до судового розгляду справи за позовом фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

ВСТАНОВИЛА:

27.06.2017 до Черкаського окружного адміністративного суду звернулася фізична особа підприємець ОСОБА_1 (далі позивач) з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області (далі відповідач), в якому просить скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області від 19.04.2017 № НОМЕР_1.

У відповідності до акта про вихід з ладу обладнання та компютерних програм, затвердженого головою Черкаського окружного адміністративного суду від 10.07.2017 та протоколу авторозподілу судових справ між суддями, матеріали справи № 823/996/17 до судді Тимошенко В.П. надійшли 10.07.2017.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 106 цього Кодексу.

Вивчивши позовну заяву, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст. 106 КАС України, а тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, виходячи з такого.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2017 рік» від 21.12.2016 № 1801-VIII встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2017 року 1600 грн.

Пунктом 3.1 таблиці ставок судового збору визначено розмір сплати судового збору, а саме за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою підприємцем встановлено ставку судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, розмір судового збору, який повинен бути сплачений позивачем має становити (1600 *04 = 640грн.).

Пунктом 5 частини 1 статті 106 КАС України, зокрема, передбачено, що у позовній заяві у разі необхідності зазначається клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Так, позивачем заявлено клопотання, в якому він просить суд звільнити його від сплати судового збору або зменшити його розмір за подання позову, у звязку з відсутністю коштів.

Статтею 8 Закону України Про судовий збір визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони з урахуванням належних та допустимих доказів майнового стану сторони. Разом з тим, звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду.

В обгрунтування заявленого клопотання зазначено, що в період з 07.01.2017 по 01.03.2017 позивач перебував на лікуванні у звязку з переломом руки при цьому втратила значні грошові кошти, а також остання має на утриманні сина студента. До вказаного клопотання додано лікарняний лист та довідку навчально-наукового інституту компютерних інформаційних технологій.

Однак, суд зазначає, що наданими до суду доказами позивач визначила тільки витратну частину, при цьому не зазначили дохідну частину бюджету. Зокрема, остання до суду не надала ні довідку про склад сімї, ні інформацію щодо загального розміру отриманого доходу, тощо.

Таким чином, оскільки на обґрунтування вищевказаного клопотання позивач не надав жодних вмотивованих доказів, які б підтвердили відсутність у позивача грошових коштів, суд дійшов висновку відмовити у його задоволенні.

Відповідно до ст. 70 КАС України сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу (ч.1 ст. 71 КАС України).

З урахуванням вищенаведеного, суд зазначає, що позивач не довів обґрунтованості заявленого клопотання щодо звільнення від сплати судового збору, або зменшення його розміру, тому заявлене клопотання задоволенню не підлягає.

Проте, суд наголошує, що у відповідності до ст. 8 Закону України Про судовий збір, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Згідно ст. 48 КАС України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами). Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Суддя зазначає, що до матеріалів позовної заяви не додано документів, що дають можливість встановити адміністративну процесуальну правоздатність позивача.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків.

Усунення вказаних недоліків може бути здійснене шляхом приведення адміністративного позову до вимог ст. 106 КАС України та надання суду позовів з усунунеми недоліками для всіх визначених учасників.

Керуючись ст.ст. 105, 106, 107, 108 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру - відмовити.

Позовну заяву фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без руху.

Надати фізичній особі підприємцю ОСОБА_1 строк до 07 серпня 2017 року протягом якого останнє має усунути недоліки позовної заяви.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного адміністративного суду в порядку ст.ст. 184-187 КАС України.

Суддя В.П. Тимошенко