Справа № 820/67/17
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2017-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

05 липня 2017 р. № 820/67/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Тітова О.М.,

за участю секретаря судового засідання - Кононової О.О.,

представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про скасування наказу та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- скасувати винесений 25.11.2016 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради наказ №113, яким було скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 за № ХК79, на не житлове приміщення №10 технічного поверху у літ. "А3", та яким було скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2015 за № ХК43 на не житлове приміщення №10 технічного поверху у літ. "А3" під мансарду, за адресою: АДРЕСА_1.

- зобов'язати Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 за № ХК79, та реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2016 за № ХК43 відносно нежитлового приміщення №10 технічного поверху у літ. "А3" під мансарду, за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з акту перевірки, проведеної сектором інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, не наведено даних, які б підтверджували наведення ОСОБА_2 недостовірних даних у зареєстрованій декларації про готовність об'єкта до експлуатації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, тому наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради від 25 листопада 2016 року №113 «Про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації» є протиправним та підлягає скасуванню.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, був повідомлений належним чином про час, дату та місце розгляду справи. Подав письмове заперечення, в якому зазначив, що дії посадових осіб Інспекції при винесенні наказу № 113 від 25.11.2016 про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації, яким скасовані декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації (№ ХК 79 від 02.11.15 та № ХК 43 від 01.12.15) повністю відповідають нормам чинного законодавства та здійснені у межах та у спосіб передбачений законодавством.

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивачем, ОСОБА_2, отримано у власність, на підставі договору купівлі-продажу від 07.09.2015, нежитлові приміщення 1-го поверху №№ 1-1, 1-2, 2-го поверху №2-1, 3-го поверху № 6, технічного поверху № 9, 10 в літ. «А-3, загальною площею 62,4м2, які розташовані за адресою АДРЕСА_2

У зв'язку з проведенням реконструкції нежитлових приміщень позивачем подано до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області декларацію про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 на об'єкт «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «A3» під мансарду за адресою 61018, АДРЕСА_3, яка зареєстрована 02.11.2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

З огляду на готовність об'єкта до експлуатації замовником надано до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43 на об'єкт «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «A3» під мансарду за адресою 61018, АДРЕСА_3, яка зареєстрована 01.12.2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

Народним депутатом України ОСОБА_3 направлено до Департаменту містобудування архітектури та генерального плану Харківської міської ради звернення від 07.04.2016 року вих. № 138, в якому з урахуванням того, що відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів, згідно ч. 2 ст. 29 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у рал розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження дня проектування об'єкта будівництва, а також того, що у 2015 році проведено реконструкцію нежитлового приміщення літ. А-3 по АДРЕСА_1 надбудовою 4-го поверху, керуючись Конституцією України, ст.ст. 16,17, та 19 Закону України «Про статус народного депутат України», просить надати вичерпну інформацію щодо законності даної реконструкції, а також отримання суб'єктами містобудування, які мають відношення до даної реконструкції містобудівних умов та обмежень.

Відповідачем проведено позапланову перевірку на об'єкті «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А-3» з надбудовою 4-го поверху по АДРЕСА_1» на підставі статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.11 №553, на підставі Наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №1 від 11.04.2016, листа Управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану від 14.04.2016 № 1331/0/27-16, направлення № 23-н від 20.04.2016 року.

За результатами проведення перевірки складено акт № 23-А від 27.04.2016.

25.11.2016 року Головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Островерховим А.О складено службову записку, в якій запропоновано скасувати реєстрацію декларацій про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43, що погоджено завідувачем сектору інспекційної роботи.

У вищевказаній записці вказано, що є підстави вважати об'єкт «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А-3» з надбудовою 4-го поверху по АДРЕСА_1 самочинним будівництвом, як такий, що реконструйований без належно затвердженого проекту та з істотними порушеннями будівельних норм і правил (декларації про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43).

Відповідачем винесено наказ від 25.11.2016 №113 про скасування декларацій про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43 по об'єкту «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: 61018, АДРЕСА_3» (замовник - ОСОБА_2.), керуючись ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктами 22, 24 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», пунктом 22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів».

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 року та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011 року (далі по тексту - Порядок №553), основними завданням Держархбудінспекції та її територіальних органів є виконання дозвільних, реєстраційних функцій та здійснення контролю і нагляду у сфері будівництва, містобудування та архітектури. Крім того, інспекції державного архітектурно-будівельного контролю є єдиним органом державної влади уповноваженим на встановлення факту готовності об'єкту до експлуатації. Прийняття в експлуатацію об'єктів проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації або на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі Інспекцією сертифікату.

Згідно з п. 3 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 цього Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, за винятком випадків виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт.

Пунктом 13 зазначеного Порядку передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п.16 цього ж Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном (пункт 15 Порядку № 553).

Як передбачено у пунктах 17, 18 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи вбачається, що на час перевірки доступ до приміщень об'єкту «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: 61018, АДРЕСА_3» був відсутній, суб'єкт містобудування, що має відношення до даного об'єкта, з відповідними підтверджуючими документами був відсутній, власник об'єкта - ОСОБА_2, до перевірки не запрошувався, направлення на проведення перевірки не отримував.

Отже, доступ до даного об'єкта - «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: 61018, АДРЕСА_3» (замовник - ОСОБА_2.), у перевіряючих був відсутній, тому відповідність реконструкції приміщення затвердженому проекту та декларації про готовність цього об'єкта до експлуатації фактично не перевірялась.

Перевірка проводилась без фактичного обстеження об'єкта реконструкції, виключно на підставі інформації, зазначеної у деклараціях про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43 по об'єкту «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: 61018, АДРЕСА_3» (замовник - ОСОБА_2.), листа Управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану від 14.04.2016 № 1331/0/27-16 та візуального огляду.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про недотримання відповідачем процедури проведення перевірки, оскільки такі дії не узгоджуються із положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Стосовно правомірності оскаржуваного позивачем наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 113 від 25.11.2016 року, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 34 Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Як встановлено пунктами 1, 2 частини 1 статті 34 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Згідно з приписами ч.1, 2 та 8 ст.36 Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідно до ч.2 ст.39-1 Закону у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Так, підставою для скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43 по об'єкту «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: 61018, АДРЕСА_3» (замовник - ОСОБА_2.), слугувало виявлення факту подання позивачем в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації недостовірних відомостей, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, як такий, що реконструйований без належно затвердженого проекту та з істотними порушеннями будівельних норм і правил, внаслідок реконструкції нежитлового приміщення №10 технічного поверху у літ. «А-3» під мансарду за адресою АДРЕСА_1 зі збільшенням площі з 12,7 кв.м до 169,9 кв.м, тобто зі зміною зовнішньої конфігурації без отримання містобудівних умов та обмежень.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об'єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Відповідно до ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно з ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (п.8 ст.1 Закону).

Відповідно до пункту 25 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109, містобудівні умови та обмеження не надаються на: реконструкцію житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Аналіз наведених норм дає підстави зробити висновок, що містобудівні умови та обмеження не надаються, зокрема, у зв'язку з реконструкцією житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації.

Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Таким чином, суд зазначає, що юридичними фактами, які складають правову підставу скасування декларації, є: самочинне будівництво, зокрема, істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, якщо об'єкт будівництва збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд зазначає, що всупереч наведеним вимогам законодавства, відповідачем, як суб'єктом владних повноважень не надано належних доказів того, що при здійсненні реконструкції нежитлового приміщення № 10 технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: 61018, АДРЕСА_3, позивачем було допущено істотне відхилення від затвердженого проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, що реконструкцію зроблено з улаштуванням нежитлового приміщення під мансарду, за рахунок чого і відбулось збільшення його площі з 12,7 кв.м до 169,9 кв.м, при цьому перевірку зазначеного об'єкта було проведено без його фактичного обстеження, за відсутності замовника або його уповноваженої особи.

Відтак, беручи до уваги незаконність проведення відповідачем позапланової перевірки на об'єкті «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А-3» з надбудовою 4-го поверху по АДРЕСА_1» та те що відповідачем не надано суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його висновки, і не доведено правомірність прийнятого ним оскаржуваного наказу, суд приходить до висновку, що наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 113 від 25.11.2016 року не відповідає вимогам законодавства, що є підставою для його скасування.

Щодо позовних вимог в частині зобов'язання Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 за № ХК79, та реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2016 за № ХК43 відносно нежитлового приміщення №10 технічного поверху у літ. "А3" під мансарду, за адресою: АДРЕСА_1, суд зазначає наступне.

З системного аналізу положень ч.1 ст.2 та ч.3 ст.2 КАС України в кореспонденції з приписами ст.6 Конституції України, якою закріплений принцип розподілу державної влади та ст.8 Конституції України, якою запроваджений принцип верховенства права, слідує, що адміністративному суду при вирішенні адміністративного спору належить перевірити, зокрема, обґрунтованість саме тих висновків, стосовно обставин спірних правовідносин, які покладені суб'єктом владних повноважень в основу спірного рішення.

Перевірка судом інших обставин спірних правовідносин виходить за межі предмету доказування в адміністративній справі і має своїм фактичним наслідком перебирання судом на себе функцій суб'єкта владних повноважень, а правовим мотивуванням спірного рішення додатковими фактичними підставами, що не відповідає запровадженому ст. 6 Конституції України принципу розподілу державної влади та запровадженому ст. 8 Конституції України принципу верховенства права.

При цьому, суд зауважує, що приписи перелічених норм права встановлюють, що суд не має прав перебирати на себе функції органів державної влади, на які законами України покладені певні обов'язки, надані повноваження та віднесені до виключної компетенції такого суб'єкта.

Отже, суд не може перебирати на себе функцій суб'єкта владних повноважень в реалізації відповідних управлінських функцій і вирішенні питань, віднесених до виключної компетенції такого суб'єкта та зобов'язувати його приймати рішення, які входять до його компетенції.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в частині зобов'язання Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 за № ХК79, та реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 01.12.2016 за № ХК43 відносно нежитлового приміщення №10 технічного поверху у літ. "А3" під мансарду, за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Відповідно до положень, закріплених ст. 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як зазначено ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до вимог ст.94 КАС України.

Керуючись ст.ст. 159-163, 167, 186, 254 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про скасування наказу та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Скасувати наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 113 від 25.11.2016 року.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_2 (АДРЕСА_4, код НОМЕР_1 ) судові витрати в загальному розмірі 640 (шістсот сорок ) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (61003, м. Харків, м. Конституції,7, ).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлено 10.07.2017 року.

Суддя О.М.Тітов