Справа № 812/973/17
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2017-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 липня 2017 рокуСєвєродонецькСправа № 812/973/17

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Пляшкова К.О., перевіривши матеріали за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, пов'язаного із затриманням видачі трудової книжки, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

06 липня 2017 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області, в якому позивач просить:

1) стягнути з відповідача - Головного управління Національної поліції в Луганській області, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні у сумі 111113, 92 грн;

2) стягнути з відповідача - Головного управління Національної поліції в Луганській області, моральну шкоду у сумі 30000,00 грн.

Пунктом 3 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

В позовній заяві позивачем заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» у зв'язку з порушенням його прав.

Щодо заявленого клопотання суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 87 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон України № 3674-VI).

Згідно із частиною першою статті 3 Закону України № 3674-VI судовий збір, зокрема, справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону України № 3674-VI визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оглядом позовної заяви ОСОБА_1 встановлено, що позивач заявив дві позовні вимоги майнового характеру.

Статтею 5 Закону України № 3674-VI встановлені пільги щодо сплати судового збору, так від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі (пункт 1 частини першої).

З аналізу наведених правових положень слідує, що позивач звільнений від сплати судового збору за позовну вимогу, заявлену в пункті 1 позовної заяви, а саме щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні в силу припису закону.

Щодо звільнення від сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди в розмірі 30000,00 грн, суд зазначає, що в силу приписів Закону України № 3674-VI зазначена вимога є майновою, та такою, що не підпадає під умови звільнення від сплати судового збору, визначені статтею 5 цього закону.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України № 3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2017 року - 1600,00 грн, встановлений статтею 9 Закону України від 21.12.2016 № 1801-VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік», та враховуючи ціну позову, заявлену позивачем до стягнення, в розмірі 30000,00 грн, ставку судового збору за подання до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позивач за подання даної позовної заяви із вищезазначеною позовною вимогою повинен був сплатити судовий збір у розмірі 640,00 грн.

Позивачем зазначено про звільнення від сплати судового збору в наслідок того, що дана справа, пов'язана з порушенням його прав як учасника бойових дій.

Статтею 5 Закону України № 3674-VI передбачено вичерпний перелік осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору

Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов'язаних з порушенням їхніх прав.

Статус, права, пільги учасників бойових дій та Героїв України встановлені, відповідно, Законами України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», «Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні».

За приписами пункту 18 статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» і пункту 2 статті 9 Закону України «Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні» такі особи мають пільги зі сплати податків, зборів, мита та інших платежів до бюджету відповідно до податкового та митного законодавства.

Отже, наявність статусу учасника бойових дій або Героя України не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору, а в цій частині зроблена відсилка до іншого законодавства.

Разом з тим, статтею 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що ветерани війни, до яких належать учасники бойових дій, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов'язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від усіх судових витрат, пов'язаних з розглядом цих питань.

З цією правовою нормою кореспондується пункт 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Правовий аналіз змісту статті 5 Закону України «Про судовий збір» свідчить про те, що від сплати судового збору звільняються або особи, зазначені в пунктах 7, 8, 9, 10, яким така пільга безумовно надається у зв'язку з наявністю певного статусу незалежно від категорії справи (інваліди, громадяни, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи), або особи у справах визначеної в пунктах 1-6, 12-16 категорій.

Такий висновок підтверджується диспозицією пункту 16 частини першої статті 5 названого закону, згідно з яким згадану пільгу мають позивачі - за подання позовів щодо спорів, пов'язаних з наданням статусу учасника бойових дій.

Конструкція пункту 13, в якому йдеться про «справи, пов'язані з порушенням їхніх прав», вказує на категорію справ, в яких учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору. Якби лише наявність в особи такого статусу надавала у цій частині пільгу, то відпадала б необхідність у формулюванні другої частини зазначеної норми закону про те, що звільнення від сплати судового збору стосується спорів про порушені права.

Вказана норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак порушення прав нерозривно пов'язане саме зі статусом учасника бойових дій, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які встановлені Конституцією України та іншими законами.

При зверненні до суду особи, яка є учасником бойових дій, наприклад, з позовом про розірвання шлюбу або із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, вона зобов'язана сплатити судовий збір, так як в таких правовідносинах відсутнє порушення якихось прав особи, як учасника бойових дій.

В даному спорі при зверненні до суду позивач, який є учасником бойових дій, просить суд стягнути з відповідача - Головного управління Національної поліції в Луганській області моральну шкоду у сумі 30000,00 грн. Зазначена вимога не пов'язана з наявністю та відсутністю у позивача статусу учасника бойових дій та в даних правовідносинах відсутнє порушення права позивача, пов'язане саме зі статусом позивача як учасника бойових дій, а отже має бути сплачений судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою у розмірі 640,00 грн.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 106 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Оглядом позовної заяви судом встановлено, що Позивач в порушення пункту 4 частини першої статті 106 КАС України в позовній заяві викладає обставини, в обґрунтування заявлених позовних вимог, які не узгоджуються з позовними вимогами, зазначеними в прохальній частині позовної заяви, а саме: Позивач в прохальній частині заявляє вимогу про стягнення середнього заробітоку за весь час затримки розрахунку при звільненні, а у викладі обставин зазначає про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, пов'язаного із затримкою видачі трудової книжки.

Таким чином позивачу слід сформулювати позовну вимогу про стягнення середнього заробітку, яка має узгоджуватись з викладом обставин за нею у позовній заяві.

Відповідно до частини першої статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, адміністративний ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, пов'язаного із затриманням видачі трудової книжки, відшкодування моральної шкоди належить залишенню без руху з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, пов'язаного із затриманням видачі трудової книжки, відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Позивачу протягом п'яти календарних днів з дня отримання даної ухвали надати суду:

- уточнений адміністративний позов із зазначенням позовних вимог, які мають узгоджуватись з викладеними за ними обставинами;

- документ про сплату судового збору у розмірі 640,00 грн, сплачений за наступними реквізитами:

отримувач коштів - УК у м. Сєвєродонецький/Луганський окр.адмін.суд/22030001;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37944909;

банк отримувача -ГУДКCУ в Луганській області;

код банку отримувача (МФО) - 804013;

рахунок отримувача - 4080;

код класифікації доходів бюджету - 22030001;

призначення платежу - *; 101; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір, за позовом (ПІБ), Луганський окружний адміністративний суд.

У разі ненадання вищевказаних документів позовна заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала суду може бути оскаржена до Донецького апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання.

СуддяК.О. Пляшкова