Справа № 826/12210/16
Суддя: Шурко О.І.
Дата ухвалення: 2017-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

29 червня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Шурка О.І.,

суддів Василенка Я.М., Степанюка А.Г.,

при секретарі Дуденкові О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного підприємства "Національний спортивний комплекс "Олімпійський" на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 березня 2017 року у справі за адміністративним позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Державного підприємства "Національний спортивний комплекс "Олімпійський" про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі по тексту - позивач) звернулось з позовом до Державного підприємства «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Державного підприємства «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» за адресою: вул. Велика Васильківська, 55, м. Київ; визначити спосіб виконання в порядку передбаченому наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 21.10.2004 №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів" зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 08.11.2004 №1416/10015 шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень Державного підприємства «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» за адресою: вул. Велика Васильківська, 55, м. Київ.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 березня 2017 року позов задоволено частково: застосовано заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень Державного підприємства «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» за адресою: вул. Велика Васильківська, 55, м. Київ шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити в порядку передбаченому наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 21.10.2004 №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів" зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 08.11.2004 №1416/10015; відмовлено в задоволенні позову в іншій частині; постанова підлягає негайному виконанню; обов'язок щодо забезпечення виконання даної постанови покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Не погоджуючись з вказаною постановою відповідач звернувся із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану постанову, як таку, що постановлена із порушенням норм матеріального і процесуального права, та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового процесу, які з'явились у судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що зазначена апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ГУ ДСНС України в м. Києві проведено планову перевірку Державного підприємства «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» по вул. Велика Васильківська, 55, м. Києва щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт №111 від 21.07.2016 (далі - акт перевірки).

З акту перевірки вбачається, що перевіркою встановлено порушення, які детально описані в акті перевірки, серед яких, зокрема: електрощити, групові електрощитки не захищені автономною системою пожежогасіння та не оснащені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту: відсутність автономних системам пожежогасіння в електрощитових не дасть змоги ліквідувати пожежу в електрощиті на початковій стадії її розвитку, що може призвести до збільшення площі пожежі та прояву її небезпечних факторів; допускається захаращення шляхів евакуації горючими матеріалами: перешкоджає вільному виходу з будівлі безпосередньо назовні та скупченню людей під час евакуації; шляхи евакуації захаращені меблями, обладнанням та різними матеріалами: перешкоджає вільному виходу з будівлі безпосередньо назовні та скупченню людей під час евакуації; допускається встановлення біля входу в сектори 1,3,5 (зона фастфудів) металевих огорож, що зменшують розрахункову ширину шляхів евакуації: перешкоджає вільному виходу з чаші стадіону безпосередньо назовні та скупченню людей під час евакуації; допускається встановлення між секторами 3-5, 21-23, 39-41 металевих огорож, що зменшують розрахункову ширину шляхів евакуації: перешкоджає вільному виходу з чаші стадіону безпосередньо назовні та скупченню людей під час евакуації; на шляхах евакуації рівень +1 скайбокси встановлено дерев'яний виступ (поріг) та прокладено килимове покриття, а також килимове покриття: рівень +2, рівень +1, (vip зона), президентський скайбокс, рівень 0, вестибюль рівень -1, музей не відповідають вимогам ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»: можливе розповсюдження пожежі по горючому озболенню шляхів евакуацій, що унеможливлює їх використання для евакуації; в загальному поверсі рівень 0 влаштовано скляну перегородку, рівень +1 скайбокси влаштовані металеві перегородки, поручні, котрі перешкоджають вільній евакуації та перекривають евакуаційні виходи згідно ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»: перешкоджають вільній евакуації та перекривають евакуаційні виходи; евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «ВИХІД» (рівень +2, +1) білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення: значно збільшується загроза життю та здоров'ю людей у зв'язку з несвоєчасним повідомленням співробітників об'єкта про виникнення надзвичайної події, поганою видимістю та задимленістю шляхів евакуації, незнання людей які евакуюються напрямків безпечного руху евакуації; складські приміщення, розташовані на рівні +1, рівень 0 (котельня підігріву поля) не забезпечені люками або вікнами розмірами 0,9X1,2 м з приямками або спеціальною системою димовидалення: у разі виникнення пожежі, приміщення, які відокремлено від інших приміщень протипожежними перешкодами (протипожежні перегородки, перекриття та двері) без відповідної системи димовидалення буде заповнено продуктами горіння, що не дасть можливості евакуації людей з приміщень; коридори рівню 0, які не мають природного освітлення не обладнані спеціальною системою димовидалення. у разі виникнення пожежі, коридор, який відокремлено від інших приміщень протипожежними перешкодами (протипожежні перегородки, перекриття та двері) без відповідної системи димовидалення буде заповнено продуктами горіння, що не дасть можливості евакуації людей з суміжних приміщень; в сходовій клітині (рівень 0) встановлено блок кондиціонера відповідно п. 5.42. ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»: у разі виникнення пожежі блоку кондиціонера, сходова клітина буде заповнена продуктами горіння, що не дасть можливості евакуації людей з приміщень; електрощити, групові електрощитки не захищені автономною системою пожежогасіння та не оснащені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту: відсутність автономних системам пожежогасіння в електрощитових не дасть змоги ліквідувати пожежу в електрощиті на початковій стадії її розвитку, щo може призвести до збільшення площі пожежі та прояву її небезпечних факторів; приміщення та територію не обладнано системою раннього виявлення виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення: для швидкого виявлення пошкоджень конструкції споруди стадіону на початковій її стадії, що дасть можливість завчасної евакуації людей з приміщень; допускається експлуатацію тимчасових дільниць електромережі (торгівельні місця, барні стійки, складське приміщення): близько 70% пожеж виникає в результаті порушень правил монтажу та експлуатації електричних мереж; не проведенню замірів опору ізоляції електричних мереж та електроустановок: близько 70% пожеж виникає в результаті порушень правил монтажу та експлуатації електричних мереж; двері на шляхах евакуації рівень +2, +1, -1 (VІР зона) не перевішені з урахуванням їх відчинення по ходу евакуації згідно ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»: перешкоджає вільному виходу з будівлі безпосередньо назовні та скупченню людей під час евакуації; не укладений договір на технічне обслуговування системи автоматичної пожежної сигналізації, установки автоматичного пожежогасіння з спеціалізованою організацією, яка отримала ліцензію на право виконання цих робіт: автоматичні системи протипожежного захисту призначені для швидкого і надійного виявлення пожежі на початковій її стадії за допомогою розпізнавання яви, супроводжуючих пожежу, та швидкої передачі сигналу про її виникнення до пожежно-рятувальних підрозділів. Забезпечення надійного виконання функцій вказаних систем залежить від правильності монтажу системи, що підтверджується актом введення в експлуатацію, та постійним технічним обслуговуванням (ремонт, заміна пошкоджених елементів, перевірка шлейфів (електромереж), проведення перевірок на спрацювання); евакуаційні виходи з приміщень не забезпечені замками, що легко відчиняються з середини: перешкоджає вільному виходу з будівлі безпосередньо назовні та скупченню людей під час евакуації; не відокремлено протипожежними перешкодами сходові марші (зона паркування автотранспорту: для обмеження розповсюдження продуктів горіння на сходові клітини; допускається передача приміщень підприємства в орендне користування без реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки: наявність даного порушення, є порушенням прямої вказівки законодавства України; комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах електрощитових, серверних, паркінгу не зашпаровано наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення, що вимагається будівельними нормами для цих перешкод згідно п. 4.18. ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» : у разі виникнення пожежі, коридор, який відокремлено від інших приміщень протипожежними перешкодами (протипожежні перегородки, перекриття та двері) без відповідної системи димовидалення буде заповнено продуктами горіння, що не дасть можливості евакуації людей з суміжних приміщень; допускається фіксація самозакривних дверей у відчиненому положенні: розповсюдження продуктів горіння в інші приміщення, двері повинні постійно утримуватись у зачиненому стані; сигнал від приймально-контрольного приладу не виведено на пульт пожежного спостерігання: автоматичні системи протипожежного захисту призначені для швидкого і надійного виявлення пожежі на початковій її стадії за допомогою розпізнавання явищ, супроводжуючих пожежу, та ліквідацій її у початковій стадії; не відокремлено протипожежними перешкодами холодильну станцію №1 від складських приміщень (рівень 0): для обмеження розповсюдження продуктів горіння з приміщення, що дасть можливості евакуації людей з суміжних приміщень.

Отже, позивачем при проведенні перевірки встановлено, що відповідачем допущено порушення правил та норм пожежної безпеки, про які вказано в акті перевірки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що оскільки в ході планової перевірки посадовими особами Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві були виявленні факти недотримання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, то позов підлягає задоволенню.

Апелянт у своїй апеляційній скарзі зазначає, що зафіксовані в акті обставини у будь-якому випадку не є такими, що створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей (персоналу Підприємства, його відвідувачам і особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі), а усунення цих порушень вимагає вжиття заходів реагування у вигляді саме повного припинення експлуатації приміщень Спорткомплексу, від експлуатації яких залежить діяльність всього Підприємства, зокрема, забезпечення виконання трудових обов'язків та оплати праці близько 170 осіб.

Колегія суддів вважає доводи апелянта необґрунтованими та погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається суб'єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Положеннями статті 64 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI (далі - КЦЗ) встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, що затверджене Указом Президента України від 16.01.2013 №20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України.

Відповідно до ч. 2 ст. 51 та ч. 5 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Згідно до ч. 2 ст. 68, ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Аналогічна норма міститься в ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2. ст 70 КЦЗ).

Отже, чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності. Крім того, за змістом частини сьомої статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. І лише у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Більш того, позивач позбавлений можливості самостійно приймати рішення про вжиття заходів реагування та подавати до адміністративного суду позов про підтвердження правомірності вжитих заходів, оскільки відповідно до вимог ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 13.11.2014 у справі №К/800/50412/14 та від 19.02.2015 у справі №К/800/46147/14.

Відповідач зазначив, що порушення встановленні актом №111 на даний час не відповідають дійсності.

Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.

Враховуючи викладене, належним доказом усунення заявником підстав, що слугували підставою для застосування заходів перевірки, є відповідний акт територіального управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій складений за результатом позапланової перевірки усунення заявником порушень вимог законодавства встановлених під час перевірки 21.07.2016.

Так, 14.09.2016 Державне підприємство «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» звернулось з листом №1-3/605 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, в якому повідомило позивача про вжитті невідкладні заходи з усунення виявлених порушень та проханням провести на спорткомплексі позапланову перевірку і зафіксувати усунення порушень.

Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з 29.09.2016 року по 30.03.2016 року проведено позапланову перевірку, яка оформлена актом перевірки №168.

Актом перевірки № 168 було встановлено, що порушення правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в акті перевірки №111 в повному обсязі не усунуті.

Також в акті перевірки №168 зауважено, що відображенні в акті порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Колегія суддів звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в акті перевірки, створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Надані докази, які є у справі, були оцінені колегією суддів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Крім того, було оцінено належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, що відповідає вимогам ст.86 КАС України.

Відповідно до ч.1, 2 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими судом першої інстанції обставинами, наявними в матеріалах справи доказами та нормами права, зазначеними в мотивувальній частині оскаржуваного рішення суду.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст.200 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст.160, 195, 196, 198, 200, 205, 206 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства "Національний спортивний комплекс "Олімпійський" - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 березня 2017 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Головуючий:

Судді:

Повний текст ухвали виготовлено 04.07.2017.

Головуючий суддя Шурко О.І.

Судді: Василенко Я.М.

Степанюк А.Г.