Справа № 802/1057/17-а
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2017-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

05 липня 2017 р. Справа № 802/1057/17-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Воробйова Інна Анатоліївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: Державної служби України з безпеки на транспорті

до: ОСОБА_1

про: стягнення плати за проїзд

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Державної служби України з безпеки на транспорті до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд.

Ознайомившись з вказаною позовною заявою і доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 104 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Відповідний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до частини третьої статті 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Як видно, позивачем такого документу не надано, при цьому, представником позивача подано клопотання в якому просить відстрочити сплату судового збору до вирішення справи по суті.

Розглянувши дане питання, вважаю, що підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні, виходячи з наступного.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 10 КАС України.

Згідно частини першої статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми видно, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Доводячи наявність підстав для відстрочення сплати судового збору, представник позивача зазначає, що Укртрансбезпека фінансується за рахунок державного бюджету та кошторис на 2017 рік вісутній (не затверджений), а відповідно до звіту про використання кошторису на січень 2017 року КЕКВ "Інші видатки" за якими здійснюється оплата збору, бюджетних коштів не вистачає. Однак, доказів в підтвердження відсутності чи не достатності коштів для сплати судового збору на рахунку позивача - не надано.

Крім того, вважаю за необхідне зазначити, що згідно із позицією викладеною у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05 лютого 2016 року № 2 "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору та не є підставою для відстрочення його сплати.

За таких обставин підстави для відстрочення відсутні, відповідно, клопотання представника позивача не підлягає задоволенню.

Згідно положень частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень судовий збір сплачується в розмірі в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить з 01.01.2017 року становить 1600 гривень.

Враховуючи наведене, судовий збір підлягає сплаті, за умови, що позивач не звільнений від сплати судового збору в силу закону.

Окрім того, згідно частини третьої статті 106 КАС України, суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Однак, в додатках до позовної зяви, відсутні докази направлення позовної заяви рекомендованим листом із повідомленням.

За правилами визначеними частиною першою статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в статті 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

А відтак, є необхідним зобов'язати надати докази сплати судового збору у встановленому порядку або докази на підтвердження звільнення від сплати такого.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву Державної служби України з безпеки на транспорті необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні клопотання про відстрочення судового збору - відмовити

2. Позовну заяву Державної служби України з безпеки на транспорті до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд залишити без руху.

3. Зобов'язати позивача протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви, надавши докази сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі, або докази на підтвердження того, що позивач звільнений від сплати такого та докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення позовної заяви.

4. Копію ухвали надіслати позивачу - для відома та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна