Справа № 826/13295/16
Суддя: Земляна Г.В.
Дата ухвалення: 2017-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя доповідач Земляна Г.В.
У Х В А Л А

06 липня 2017 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Земляна Г.В. перевіривши апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 квітня 2017 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова компанія «Власний захист» до Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення та податкової вимоги,

В С Т А Н О В И В :

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 квітня 2017 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу вважаю, що вона не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам частини 6 статті 187 КАС України з наступних підстав:

В порушення вимог частини 6 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства апелянтом не сплачено судовий збір.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, № 3674-VI в редакції чинній на час подачі апеляційної скарги, за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду має бути сплачено 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір», розмір ставки за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру станом на дату подання позовної заяви суб'єктом владних повноважень, юридичною особою була встановлена сума 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Мінімальна заробітна плата на початок 2016 року становила 1378,00 грн.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином судовий збір за подання апеляційної скарги має бути сплачений апелянтом в сумі 3031, 60 грн. ((1378 грн.*2) х 110%).

При цьому, апелянт не входять в перелік осіб, які відповідно до статті 5 цього Закону користуються пільгами по сплаті судового збору (в редакції Закону № 3674-VI чинній на момент подання апеляційної скарги).

Таким чином, апелянту слід сплатити судовий збір у розмірі 3031,60 грн.

Платiжнi реквізити для перерахування судового збору до Київського апеляційного адміністративного суду: Отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - ГУДКCУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) - 820019, Рахунок отримувача - 1007, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Разом з цим, водночас з апеляційною скаргою відповідачем заявлено клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору.

Зазначене клопотання апелянт обґрунтовує майновим станом, водночас не надає жодних доказів в підтвердження неможливості сплати судового збору та необхідності відстрочення судового збору.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Зазначена позиція підтримується Вищим адміністративним судом України у постанові Пленуму від 23.01.2015 року №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Згідно з пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України від 22 травня 2015 року №484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" зобов'язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Згідно з частиною 1 та 2 статті 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов'язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень статті 187 КАС України процесуальним обов'язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Враховуючи зазначене, суд вважає клопотання скаржника необґрунтованими, оскільки воно не підтверджено доказами та не свідчать про відсутність коштів у апелянта для сплати судового збору.

Разом з тим, слід зазначити, що з метою допуску до правосуддя, суд роз'яснює апелянту, що він має право звернутись до суду з клопотанням про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, з одночасним наданням документів в підтвердження неможливості сплатити судовий збір на момент звернення з апеляційною скаргою.

Оскільки апелянтом надано клопотання про відстрочення, проте не надано доказів на підтвердження зазначених обставини, суд приходить до висновку, що про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, оскільки всупереч положенням статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України апелянтом не доведено ті обставини на яких ґрунтується його клопотання.

Враховуючи те, що зазначені обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому відповідно до вимог статтей 108 та 189 КАС України, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Апелянту протягом п'ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали слід усунути недоліки апеляційної скарги шляхом сплати судового збору у розмірі 3031,60 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 108, 187, 189 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 квітня 2017 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова компанія «Власний захист» до Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення та податкової вимоги - залишити без руху та надати апелянту строк для усунення недоліків протягом п'ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали.

В разі невиконання вимог суду до строку встановленого судом апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала суду може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, встановленні статтею 212 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя

Київського апеляційного адміністративного суду Г.В.Земляна