Справа № 826/1630/17
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2017-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

15 червня 2017 року № 826/1630/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Євробетон» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «Євробетон» (надалі - позивач або ТОВ «Євробетон») з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві (надалі - відповідач або ГУ ДФС у м. Києві), в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 10.01.2017 № , № і № .

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю висновків акта ГУ ДФС у м. Києві від 22.12.2016 № 311/26-15-14-04-05/34288102 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Євробетон» з питань дотримання вимог податкового законодавства під час фінансово-господарських взаємовідносин з ТОВ «Шварц Буд» (код 39264270) за період з 01.04.2016 по 30.06.2016». Позивач зазначає, що господарські операції ТОВ «Євробетон» з названим суб'єктом господарювання (підрядні роботи з ремонту та технічного обслуговування логістичного комплексу І і ІІ черги) підтверджені всіма необхідними та належним чином оформленими первинними документами та безпосередньо пов'язані з господарською діяльністю товариства, як власника зазначених об'єктів нерухомості, та відповідно Товариством дотримані всі передбачені Податковим кодексом України умови для формування показників витрат і податкового кредиту з податку на додану вартість.

У призначене судове засідання 27.04.2017 позивач явку свого представника не забезпечив, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, та попередньо подав до канцелярії суду клопотання від 26.04.2017 № 26-04/17 про розгляд справи без участі представника ТОВ «Євробетон», в порядку письмового провадження.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, підтримавши доводи, викладені у його письмових запереченнях проти позову. В тексті своїх заперечень представник податкової інспекції зазначив про правомірність і обґрунтованість висновків акта перевірки, та відповідно законність прийнятих на його підставі податкових повідомлень-рішень.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомленні про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

У зв'язку з неявкою представника позивача у судове засідання суд, керуючись ч. 6 ст. 128 КАС України, ухвалив розглядати справу у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, заслухавши пояснення представника відповідача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Протягом періоду з 06.12.2016 по 15.12.2016 працівниками ГУ ДФС у м. Києві відповідно до пп. 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України та на підставі наказу від 01.12.2016 № 7684 і направлень від 06.12.2016 проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «Євробетон» з питань дотримання вимог податкового законодавства під час фінансово-господарських взаємовідносин з ТОВ «Шварц Буд» () за період з 01.04.2016 по 30.06.2016. За результатами такої перевірки складений акт від 22.12.2016 № 311/26-15-14-04-05/34288102 (далі по тексту - акт перевірки).

Згідно висновків цього акта перевірки, відповідач встановив порушення позивачем:

- норм п.п. 198.3 і 198.6 ст. 198, п.п. 201.4, 201.6 і 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, в результаті чого ТОВ «Євробетон» завищено від?ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (ряд. 21 Декларації), а саме за червень 2016 року на суму податку на додану вартість 3 239 958 грн.;

- норм пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України та положень п.п. 5, 7 Положень (стандартів) бухгалтерського обліку 16 «Витрати» у зв?язку з відображенням товариством у складі собівартості реалізованих послуг витрат на загальну суму 10 196 828 грн., що призвело до завищення задекларованого від?ємного значення об?єкта оподаткування податком на прибуток за півріччя 2016 року на суму 3 141 706 грн. та одночасно до заниження податку на прибуток за той самий період на суму 1 269 922 грн. Суть зазначених правопорушень, на думку перевіряючих, полягає у неправомірному формуванні позивачем показників витрат і податкового кредиту з податку на додану вартість за рахунок господарських операцій з контрагентом ТОВ «Шварц Буд» (виникли на підставі договорів підряду від 16.04.2016 № 16/04-16, від 28.03.2016 № 28/03-16, від 22.05.2016 № 22/05-Рта від 29.02.2016 № 29-02/2016), що не підтверджені наданими до перевірки первинними документами, та реальність яких спростовується наявною податкової інформацією.

Такі висновки акта перевірки мотивовані наступним: 1) посадовими особами ТОВ «Євробетон» у відповідь письмові запити ДПІ від 06.07.2016 № 15170/10/26-15-14-04-05 і від 29.09.2016 № 21319/10/26-15-14-04-05 про надання пояснень та їх документального підтвердження по взаємовідносинам з ТОВ «Шварц Буд» за квітень-червень 2016 року надані листи-відмови від 02.08.2016 № 02/08/16 (вх. № 31770/10 від 03.08.2016) та від 21.10.2016 № 21/10/16 (вх. № 42692/10 від 21.10.2016). Також безпосередньо в ході проведення перевірки ТОВ «Євробетон» на виконання письмових запитів посадових осіб ДПІ від 06.12.2016 № 1 і від 12.12.2016 № 2 надало лише частину запитуваних документів (а саме: договори підряду, довідки про вартість виконаних робіт, акти приймання виконаних робіт, свідоцтво про право власності на нерухоме майно, банківські виписки, баланс (звіт про фінансові результати) станом на 30.06.2016, звіт про фінансові результати станом на 30.06.2016, оборотно-сальдові відомості по субрахунку бухгалтерського обліку 631 по взаємовідносинам з ТОВ «Шварц Буд», оборотно-сальдову відомість по рахункам/субрахункам бухгалтерського обліку 10, 20, 3611, 6851, 239, 91, 92, картки аналізу рахунків 79, 90). Зокрема, до перевірки не були надані документи, наявність яких передбачена умовами договорів підряду: актів введення в експлуатацію; проектна документація на виконання робіт; звітів про використання матеріальних ресурсів; наказу про призначення повноваженого представника, відповідального за виконання робіт на об?єктах; актів приймання-передачі виконаних робіт за затвердженою формою (а саме: з інформацією щодо обсягів використаних трудових ресурсів); посвідчень на виконання відповідних робіт на робітників підрядника; дозволів, наданих підряднику для залучення до виконання робіт третіх осіб, згідно погодженого у договорах порядку залучення субпідрядників; щотижневої інформації про хід виконання робіт, згідно вимог до організації робіт) про що складений акт від 14.12.2016 № 2076/26-15-14-04-05. Проаналізувавши фактично надані до перевірки документи працівники відповідача дійшли висновків про неможливість встановлення на їх підставі відомостей про кількість та якість використаних при будівництві матеріалів і обладнання, кількість залучених для виконання будівельних робіт працівників та кількість витрачених для виконання робіт людино-годин, порядок та спосіб транспортування будівельних матеріалів та обладнання до будівельного майданчика, порядок і спосіб доставки працівників до місця будівництва, наявність відряджень, транспортних витрат. Як наслідок перевіряючі встановили, що надані позивачем на підтвердження виконання будівельних робіт за договорами підряду з ТОВ «Шварц Буд» первинні документи не підтверджують обсяг та реальність виконання таких робіт; 2) відповідно до зібраної податкової інформації (інформації наявної в базах даних щодо ТОВ «Шварц Буд» та субпідрядних організацій, які були залучені до виконання підрядних робіт на об?єктах позивача, - ТОВ «Мастекбуд» () і ТОВ «БК «Альтор» (); інформації, отриманої від регіональних контролюючих органів за результатами надсилання запитів про проведення зустрічних звірок по взаємовідносинам ТОВ «Мастекбуд» і ТОВ «БК «Альтор» з ТОВ «Шварц Буд» (лист Кіровоградської ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області від 11.10.2016 № 2708/7/11-23-14-02, де зазначено про ненадання ТОВ «Мастекбуд» відповіді на запит контролюючого органу щодо підтвердження взаємовідносин з ТОВ «Шварц Буд»; лист Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 22.07.2016 № 1699/7/10-06-14-01 з інформацією стосовно ТОВ «БК «Альтор»); інформації щодо здійснення досудового розслідування у кримінальних провадженнях, де фігурують ТОВ «Мастекбуд» і ТОВ «БК «Альтор» (зокрема: в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000062 від 24.05.2016 встановлено, що на балансі ТОВ «Мастекбуд» відсутні будь-які виробничі потужності, трудові ресурси, транспортні засоби, складські приміщення та сировина для здійснення основного виду діяльності; проведеними слідчими (розшуковими) діями у межах кримінального провадження № 0000493 від 17.02.2016, встановлено, що ТОВ «Мастекбуд» входить до групи підприємств з ознаками фіктивності та використовується у злочинній схемі по виведенню готівкових коштів на підставі безтоварних операцій; в рамках кримінального провадження № 0000100 встановлено, що ТОВ «БК «Альтор» було задіяне в укладенні та виконанні удаваних (фіктивних) правочинів з постачання товарів та послуг з метою ухилення від сплати податків суб?єктам господарської діяльності-вигодонабувачам. За результатами проведеного аналізу податкової звітності ТОВ «БК «Альтор» встановлено відсутність у останнього основних засобів, виробничих фондів, оборотних й необоротних активів, найманих працівників, необхідних для ведення фінансово-господарської діяльності), а також за фактом неотримання відповіді від ТОВ «Шварц Буд» на запит № 19207/10/26-15-14-04-05 від 29.08.2016 про надання пояснень та документальних підтверджень господарських операцій з ТОВ «Євробетон», у зв?язку з відсутністю першого за адресою місцезнаходження, перевіряючі дійшли висновку про відсутність у контрагента позивача реальної можливості виконати підрядні роботи.

10.01.2017 ГУ ДФС у м. Києві на підставі зазначеного акта від 22.12.2016 № 311/26-15-14-04-05/34288102 та за наслідками розгляду заперечень платника податків на висновки такого акта перевірки прийняло оспорювані у справі податкові повідомлення-рішення, а саме:

- за № (форми «П»), яким зменшено суму від?ємного значення об?єкта оподаткування податком на прибуток у розмірі 3 141 706 грн., задекларовану позивачем у податковій декларації за півріччя 2016 року (реєстр. № від 08.08.2016);

- за № (форми «Р»), яким визначило позивачу до сплати суму грошового зобов'язання з податку на прибуток у розмірі 1 587 403 грн., в тому числі 1 269 922 грн. за основним платежем, 317 481 грн. - штрафні (фінансові) санкції;

- за № (форми «В4»), яким зменшено розмір від?ємного значення суми податку на додану вартість у розмірі 3 239 958 грн., задекларовану позивачем у податковій декларації за червень 2016 року (реєстр. № від 18.07.2016).

Вважаючи ці податкові повідомлення-рішення від 10.01.2017 протиправними, а, відтак, такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся із даним позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 ПК України (в редакції Закону від 28.12.2014 № 71-VIII) об'єктом оподаткування є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього розділу.

Тобто, починаючи з 1 січня 2015 року податок на прибуток розраховується виходячи із бухгалтерського фінансового результату (як різниці між отриманими підприємством доходами та понесеними ним витратами протягом звітного періоду) за національними положеннями (стандартів) бухгалтерського обліку (далі по тексту - НП(С)БО) чи міжнародними стандартами фінансової звітності (далі по тексту - МСФЗ), відкоригованого на різниці, передбачені ПК України (як то амортизаційні різниці, різниці, які виникають при формуванні резервів (забезпечень), різниці, які виникають під час здійснення фінансових операцій).

Базою оподаткування визначено грошове вираження об'єкту оподаткування, визначеного згідно із статтею 134 цього Кодексу з урахуванням положень цього Кодексу (п. 135.1 ст. 135 ПК України), а звітним для цілей податку на прибуток періодом - календарний рік (п. 137.4 ст. 137 ПК України).

В силу норм п.п. 44.1, 44.2 і 44.3 ст. 44 ПК України (в редакції Закону від 28.12.2014 № 71-VIII) для цілей оподаткування платники податків зобов'язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних з визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Для обрахунку об'єкта оподаткування платник податку на прибуток використовує дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності щодо доходів, витрат та фінансового результату до оподаткування. Платники податку, які відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» застосовують міжнародні стандарти фінансової звітності, ведуть облік доходів і витрат та визначають об'єкт оподаткування з податку на прибуток за такими стандартами з урахуванням положень цього Кодексу. Такі платники податку при застосуванні положень цього Кодексу, в яких міститься посилання на положення (стандарти) бухгалтерського обліку, застосовують відповідні міжнародні стандарти фінансової звітності.

Платники податків зобов'язані забезпечити зберігання документів, визначених у пункті 44.1 цієї статті, а також документів, пов'язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не менш як 1095 днів з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а у разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності.

У свою чергу правові засади регулювання, організації, ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності в Україні визначені Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 № 996-ХІV (далі по тексту - Закон № 996-ХІV).

Відповідно до ч. 2 ст. 3, ч. 1 ст. 11 Закону № 996-ХІV бухгалтерський облік є обов'язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.

На основі даних бухгалтерського обліку підприємства зобов'язані складати фінансову звітність. Фінансову звітність підписують керівник та бухгалтер підприємства.

Частинами першою - четвертою ст. 9 Закону № 996-ХІV встановлено, що підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій (визначення яких як фактів підприємницької та іншої діяльності, що впливають на стан майна, капіталу, зобов'язань і фінансових результатів міститься в абз. 2 п. 2.1 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88) є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов'язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Інформація, що міститься у прийнятих до обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов'язаних рахунках бухгалтерського обліку. Операції в іноземній валюті відображаються також у валюті розрахунків та платежів по кожній іноземній валюті окремо. Дані аналітичних рахунків повинні бути тотожні відповідним рахункам синтетичного обліку на перше число кожного місяця.

Регістри бухгалтерського обліку повинні мати назву, період реєстрації господарських операцій, прізвища і підписи або інші дані, що дають змогу ідентифікувати осіб, які брали участь у їх складанні.

За приписами ч. 5 цієї статті Закону № 996-ХІV господарські операції повинні бути відображені в облікових регістрах у тому звітному періоді, в якому вони були здійснені.

Згідно з ч. 2 ст. 6 зазначеного Закону регулювання питань методології бухгалтерського обліку та фінансової звітності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, який затверджує національні положення (стандарти) бухгалтерського обліку, інші нормативно-правові акти щодо ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності.

Зокрема, методологічні засади формування в бухгалтерському обліку інформації про витрати підприємства та її розкриття в фінансовій звітності закріплені у Положенні (стандарті) бухгалтерського обліку 16 «Витрати», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.1999 № 318 (що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 19.01.2000 за № 27/4248). Так, відповідно до положень п.п. 5 - 9 цього НП(С)БО витрати відображаються в бухгалтерському обліку одночасно зі зменшенням активів або збільшенням зобов'язань.

Витратами звітного періоду визнаються або зменшення активів, або збільшення зобов'язань, що призводить до зменшення власного капіталу підприємства (за винятком зменшення капіталу внаслідок його вилучення або розподілу власниками), за умови, що ці витрати можуть бути достовірно оцінені.

Витрати визнаються витратами певного періоду одночасно з визнанням доходу, для отримання якого вони здійснені. Витрати, які неможливо прямо пов'язати з доходом певного періоду, відображаються у складі витрат того звітного періоду, в якому вони були здійснені.

Якщо актив забезпечує одержання економічних вигод протягом кількох звітних періодів, то витрати визнаються шляхом систематичного розподілу його вартості (наприклад, у вигляді амортизації) між відповідними звітними періодами.

Не визнаються витратами й не включаються до звіту про фінансові результати: платежі за договорами комісії, агентськими угодами та іншими аналогічними договорами на користь комітента, принципала тощо; попередня (авансова) оплата запасів, робіт, послуг; погашення одержаних позик; інші зменшення активів або збільшення зобов'язань, що не відповідають ознакам, наведеним у пункті 6 цього Положення (стандарту); витрати, які відображаються зменшенням власного капіталу відповідно до положень (стандартів) бухгалтерського обліку; балансова вартість валюти.

Крім того, положеннями п. 14 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 7 «Основні засоби», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 27.04.2000 № 92 (що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 18.05.2000 за № 288/4509), передбачено, що первісна вартість основних засобів збільшується на суму витрат, пов'язаних з поліпшенням об'єкта (модернізація, модифікація, добудова, дообладнання, реконструкція тощо), що призводить до збільшення майбутніх економічних вигод, первісно очікуваних від використання об'єкта. Залишкова вартість основних засобів зменшується у зв'язку з частковою ліквідацією об'єкта основних засобів.

Більш детально, ніж у П(С)БО 7, питання поліпшення врегульовано у п.п. 28 - 33 розд. 6 «Облік ремонту і поліпшень основних засобів» Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку основних засобів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 30.09.2003 № 561.

Так, витрати на капітальний ремонт об'єктів основних засобів визнаються витратами звітного періоду. Такі витрати можуть бути визнані капітальними інвестиціями, якщо витрати на значний огляд і капітальний ремонт можуть бути ідентифіковані з окремою замортизованою частиною (компонентом) основних засобів.

Вартість робіт, що приводять до збільшення очікуваних майбутніх вигод від об'єкта основних засобів, включається до капітальних інвестицій з майбутнім збільшенням первісної вартості основних засобів. Підставою для визнання капітальними інвестиціями витрат, пов'язаних з поліпшенням основних засобів, є зростання внаслідок цих витрат очікуваного терміну корисного використання об'єкта, кількості та/або якості продукції (робіт, послуг), яка виробляється (надається) цим об'єктом. Первісна (переоцінена) вартість основних засобів може бути збільшена на суму витрат, пов'язаних з поліпшенням та ремонтом об'єкта, визначену у порядку, встановленому податковим законодавством.

Витрати, що здійснюються для підтримання об'єкта в робочому стані та одержання первісно визначеної суми майбутніх економічних вигод від його використання (технічний огляд, технічне обслуговування, ремонт тощо), включаються до складу витрат звітного періоду.

Відповідно до норм пп. 14.1.181 п. 14.1 ст. 14, пп. «а» п. 198.1, п. 198.2 ст. 198 ПК України «податковий кредит» - це сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов'язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно розділу V цього Кодексу.

Право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг.

Датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Згідно з п. 198.3 ст. 198 ПК України, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг, але не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 цього Кодексу, та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду, зокрема, у зв'язку з придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Пунктом 198.6 ст. 198 ПК України встановлено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог статті 201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними цим пунктом документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Правовий статус податкової накладної закріплений в положеннях норм ст. 201 цього Кодексу. Зокрема, на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. У даній податковій накладній зазначаються в окремих рядках обов'язкові реквізити, перелік яких наведений у п. 201.1 ст. 201 ПК України.

Аналіз вищевикладених норм Кодексу та Закону № 996-ХІV свідчить про те, що витрати та податковий кредит для цілей визначення об'єкта оподаткування податком на додану вартість мають бути фактично здійснені та підтверджені належним чином складеними первинними документами, що відображають реальність господарської операції, яка є підставою для формування податкового обліку платника податків.

У своєму листі від 02.06.2011 № 742/11/13-11 Вищий адміністративний суд України зазначає, що за відсутності факту придбання товарів чи послуг або в разі якщо придбані товари чи послуги не призначені для використання у господарській діяльності платника податку відповідні суми не можуть включатися до складу витрат для цілей оподаткування податком на прибуток або податкового кредиту з податку на додану вартість навіть за наявності формально складених, але недостовірних документів або сплати грошових коштів.

При цьому, наявність формально складених, але недостовірних первинних документів, відповідність яких фактичним обставинам спростована належними доказами, не є безумовним підтвердженням реальності господарської операції (про що було зазначено в листі Вищого адміністративного суду України від 01.11.2011 № 1936/11/13-11).

Зі змісту акта перевірки та пояснень позивача, наведених в тексті позову, вбачається, що протягом перевіряємого періоду ТОВ «Євробетон» здійснювало господарську діяльність у сфері надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна. У своїй господарській діяльності позивач використовував належне йому на праві приватної власності нерухоме майно - логістичний комплекс (І та ІІ черги) загальною площею 29500,9 кв.м., розташований за адресою: Київська обл., Броварський р-н, с. Перемога, вул. Хмельницького, буд. 1.

Протягом півріччя 2016 року між ТОВ «Євробетон» (як замовником), в особі директора Гуріна А.О. О.В., та ТОВ «Шварц Буд» (як виконавцем), в особі директора Самотуги С.С., були укладені наступні договори:

- договір про виконання робіт з технічного обслуговування №29-02/2016 від 29.02.2016, за умовами якого виконавець зобов'язується на свій ризик і власними силами виконувати роботи з технічного обслуговування мереж та систем наступних об'єктів: Логістичний комплекс 1 черга та Логістичний комплекс (ІІ черга) по вул. Б. Хмельницького, 1, с. Перемога, Броварського району Київської області. Замовник зобов'язується приймати належним чином виконані роботи та оплачувати їх. Виконавець зобов'язується виконувати роботи відповідно до Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових території та послуг з ремонту приміщень, будинків і споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004 №150. Конкретні види робіт, які підлягають виконанню виконавцем, визначаються сторонами в додатку №1 до цього договору. Планова періодичність виконання робіт погоджена сторонами в додатку №2 до цього договору. Одинична вартість розцінок на роботи погоджується сторонами у додатку № 3 до цього договору. Остаточна вартість виконаних робіт за договором визначається на підставі актів приймання-передачі виконаних робіт, складених з урахуванням одиничної вартості робіт і фактично виконаних об?ємів робіт за відповідний календарний місяць. Оплата робіт здійснюється замовником протягом 10 банківських днів від дня підписання сторонами актів приймання-передачі робіт за відповідний календарний місяць. Всі матеріали, конструкції, техніка та інші ресурси, необхідні для виконання робіт забезпечуються виконавцем та за його рахунок. Виконавець власними силами та за власний рахунок здійснює їх придбання, доставку на об'єкти, розвантаження, складування, зберігання та переміщення на об'єктах. При цьому, при виконанні робіт використовувати матеріали, матеріально-технічні ресурси, якість яких підтверджена відповідними технічними паспортами та сертифікатами, здійснювати перевірки характеристик матеріалів, що використовуються при виконанні робіт. Також виконавець зобов'язаний залучати до виконання робіт робочу силу в достатній кількості та з відповідною кваліфікацією для виконання робіт у встановлені у договорі строки. На вимогу замовника виконавець має надавати останньому документи, що підтверджують кваліфікацію робітників, залучених до виконання робіт. За погодженням із замовником виконавець має право залучати інших осіб (субпідрядні організації) до виконання робіт. Строк дії договору до 28.02.2017;

- договір підряду №28/03-16 від 28.03.2016, за умовами якого підрядник зобов'язується своїми силами і засобами та на свій ризик виконати та здати в установлені даним договором строки ремонтні роботи на об'єктах: Логістичний комплекс (І черга) та Логістичний комплекс (ІІ черга), що розташовані за адресою: Київська область, Броварський район, с. Перемога, вул. Б.Хмельницького, 1. Склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання підряднику, визначаються даним договором, додатками до нього, локальним кошторисом та проектною документацією. Загальна вартість робіт з урахуванням матеріалів становить 3 247 160,90 грн. (в т.ч. ПДВ - 541 193,48 грн.). Остаточна вартість доручених підряднику робіт за даним договором визначається на підставі актів прийому-передачі виконаних робіт, складених з урахуванням договірної ціни (додаток № 1 до договору) і фактично виконаних об'ємів робіт. Роботи вважаються виконаними після їх передачі в установленому даним договором порядку за актом замовнику та підписання акта введення в експлуатацію, якщо згідно чинного законодавства, підписання акта введення в експлуатацію є обов'язковим для такого типу робіт. Відповідно до визначених сторонами прав та обов?язків, підрядник, зокрема, зобов?язаний: виконувати з використанням власних ресурсів, якщо інше не встановлено умовами даного договору або додатками до нього, та у встановлені даним договором строки роботи, відповідно до проектної документації, вимог ДБН України, СНіП та додатків до цього договору; одержувати встановлені законодавством дозволи/ордери (будь-яку іншу дозвільну документацію) на виконання окремих видів робіт; подати замовнику звіт про використання матеріальних ресурсів та повернути їх залишок замовнику; вживати заходи щодо збереження майна, переданого замовником; здійснювати експертну перевірку, випробування робіт, матеріалів, конструкцій виробів, устаткування тощо, які використовуються для виконання робіт, та повідомляти про це замовника до надання актів здачі-приймання виконаних робіт; контролювати якість, кількість та комплектність будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, здійснювати вибіркові перевірки матеріалів і конструкцій, проводити попередні випробування та огляди прихованих робіт, повідомляючи про це замовника за 3 дні до їх проведення. Результати перевірок та випробувань оформлюються актом за підписами замовника та підрядника; передати замовнику у порядку, передбаченому законодавством та договором підряду, закінчені роботи, а також інформацію щодо експлуатації або іншого використання предмета договору; вжити заходів щодо недопущення передачі без письмової згоди замовника проектної документації третім особам; забезпечити ведення та передачу замовнику у встановленому порядку документів про виконання даного договору; надавати замовнику щомісячно до 25 числа звітного місяця документи по обліку робіт в капітальному будівництві (форми № КБ-3 та акти здачі-приймання виконаних робіт); забезпечити дотримання робітниками підрядника встановленого на об?єкті пропускного режиму; забезпечити доступу служби нагляду замовника на будівельний майданчик; надати замовнику податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних на кожну повну або часткову поставку, виконання робіт, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок підрядника в якості попередньо оплати. Підрядник також зобов?язаний письмово щотижня інформувати замовника про: хід виконання робіт, у тому числі про відхилення від графіка їх виконання; забезпечення виконання робіт матеріальними ресурсами; залучення до виконання робіт робочої сили; результати здійснення контролю за якістю виконуваних робіт, матеріальних ресурсів; загрозу виконанню даного договору. Підрядник несе відповідальність, зокрема, за: дотримання та виконання правил охорони праці, техніки безпеки виробництва будівельно-монтажних робіт згідно ДБН А.32-2-2-2009, правил пожежної безпеки в Україні, в т.ч. поза межами будівельного майданчика; невиконання або неналежне виконання робіт, спричинене недоліками матеріальних ресурсів, переданих замовником, якщо не доведе, що ці недоліки не могли бути ними виявлені під час передачі йому ресурсів. Забезпечення робіт (будівництва об?єкта) проектною документацією, її погодження з уповноваженими державними органами та органами місцевого самоврядування покладається на замовника, а обов?язок оформлення усієї виконавчої документації під час та після виконання робіт покладається на підрядника. Підрядник має право залучити до виконання робіт, передбачених даним договором, третіх осіб (субпідрядників). При цьому, субпідрядники, що залучаються до виконання робіт за даним договором, повинні відповідати кваліфікаційним та іншим вимогам: мати необхідну дозвільну документацію на виконання робіт, досвід виконання робіт, тощо. У свою чергу замовник має право здійснювати технічний нагляд і контроль за виконанням робіт у спосіб визначений в п. 8.3 цього договору, та авторський нагляд відповідно до укладених замовником з третіми особами договорів. Передача приймання виконаних робіт у відповідності до з даним договором оформлюється сторонами шляхом підписання акта здачі-приймання виконаних робіт № КБ-2в та довідки про вартість виконаних робіт за формою № КБ-3;

- договір підряду №16/04-16 від 16.04.2016 (схожий за змістом до договору підряду № 28/03-16 від 28.03.2016), за умовами якого підрядник зобов'язується своїми силами і засобами та на свій ризик виконати та здати в установлені даним договором строки ремонтні роботи на об'єкті: Логістичний комплекс (ІІ черга), що розташований за адресою: Київська область, Броварський район, с. Перемога, вул. Б.Хмельницького, 1. Склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання підряднику, визначаються даним договором, додатками до нього, локальним кошторисом та проектною документацією. Загальна вартість робіт з урахуванням матеріалів становить 4 205 095,50 грн. (в т.ч. ПДВ - 700 849,25 грн.). Додатково умовами цього договору визначені наступні права та обов?язки сторін. Так, замовник має право не підписувати акт про прийняття виконаних підрядником робіт у випадку ненадання підрядником до цього акта всієї виконавчої документації (журнали виконання робіт, акти та довідки про виконані роботи, акти на приховані роботи та конструкції, паспорти, сертифікати, акти на випробування устаткування, журнали авторського нагляду, матеріали перевірок, тощо, а також паспортів, сертифікатів, інструкцій, гарантійних талонів та іншої документації на обладнання, що постачалось підрядником на об?єкт будівництва при виконанні даного договору, інші документи, що надаються згідно з вимогами ДБН і СНіП. Підрядник зобов?язаний: призначати до початку виконання робіт свого уповноваженого представника на об?єкті, який буде відповідальним за виконання робіт на об?єкті та передати засвідчений належним чином другий екземпляр наказу про призначення замовнику; надавати замовнику до початку виконання робіт своєчасно оформлені посвідчення на виконання відповідних робіт на робітників та ІТР, які направляються підрядником на виконання будівельних, електромонтажних та інших робіт на об?єкті; спільно з замовником ввести в експлуатацію об?єкт будівництва; надати замовнику документи, згідно переліку, визначеного додатком № 1 до даного договору, а також виконувати всі умови викладені в додатку № 1 до даного договору;

- договір підряду № 22/05-Р від 22.05.2016 (схожий за змістом до договору підряду № 28/03-16 від 28.03.2016), за умовами якого підрядник зобов'язується своїми силами і засобами та на свій ризик виконати та здати в установлені даним договором строки ремонтні роботи на об'єктах: Логістичний комплекс (І черга) та Логістичний комплекс (ІІ черга), що розташовані за адресою: Київська область, Броварський район, с. Перемога, вул. Б.Хмельницького, 1. Склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання підряднику, визначаються даним договором, додатками до нього, локальним кошторисом та проектною документацією. Загальна вартість робіт з урахуванням матеріалів становить 4 205 095,50 грн. (в т.ч. ПДВ - 700 849,25 грн.).

В тексті позову позивач пояснив, що описані вище договори (далі по тексту - договори підряду) укладалися ним з метою підтримання у належному технічному стані належних йому об?єктів нерухомого майна - логістичного комплексу І та ІІ черги. В якості документальних доказів права володіння вказаним логістичним комплексом позивач додав до матеріалів позову копії свідоцтв про право власності на нерухоме майно від 26.11.2009 та 31.05.2015, витягу № 24581171 про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого 26.11.2009 комунальним підприємством Київської обласної ради «Броварське міжміське бюро технічної інвентаризації», витягу № 32979036 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, виданого 31.01.2015 Реєстраційною службою Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області.

На підтвердження правомірності формування сум витрат і податкового кредиту за вказаними договорами позивач надав суду копії наступних документів: додатків до договору № 29-02/2016 від 29.02.2016 - додаток № 1 «Перелік робіт», додаток № 2 «Планова періодичність виконання робіт», додаток № 3 «Одинична вартість розцінок на роботи»; додатку № 1 до договору № 28/03-16 від 28.03.2016 - договірна ціна ремонтні роботи; додатків до договору № 16/04-16 від 16.04.2016 - додаток № 1 «Перелік необхідних документів з охорони праці, пожежної безпеки до початку проведення робіт на об?єкті. Вимоги до вантажопідіймальних кранів та підйомників автомобільних», додаток № 2 «Договірна ціна»; додатку № 1 до договору № 22/05-Р від 22.05.2016 - договірна ціна на ремонтні роботи; загальні журнали робіт будівельних організацій ТОВ «БК «Альтор» і ТОВ «Мастекбуд» (за формою згідно додатку В до ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва») з нарядами-завданнями на виконання окремих робіт, актами на закриття прихованих робіт; ліцензії серії АЕ № 524035, виданої 29.09.2014 ТОВ «Шварц Буд» на провадження господарської діяльності, пов?язаної із створенням об?єктів архітектури; ліцензії серії АЕ № 290420, виданої 30.04.2014 ТОВ «Будівельна компанія «Альтор» на провадження господарської діяльності, пов?язаної із створенням об?єктів архітектури, ліцензії, виданої 23.12.2012 ТОВ «Мастекбуд» на провадження господарської діяльності з будівництва об?єктів IV і V категорії складності.

За даними загальних журналів робіт, нарядів-завдань та згідно тексту акта перевірки, до виконання підрядних робіт на об?єктах позивача ТОВ «Шварц Буд» залучило в якості субпідрядних організацій - ТОВ «Будівельна компанія «Альтор» і ТОВ «Мастекбуд». Документальні докази схвалення таких дій підрядника в письмовому порядку, як то визначено умовами договорів підряду, представник позивача суду не пред?явив.

Жодних інших первинних документів, документів бухгалтерського обліку та організаційно-розпорядчого характеру, документів ділової переписки, оформлених на підставі та на виконання умов спірних договорів підряду (в тому числі з тих, що надавалися до перевірки), зокрема: актів приймання-передачі виконаних робіт за договором № 29-02/2016 від 29.02.2016, актів здачі-приймання виконаних робіт форми № КБ-2в, довідок про вартість виконаних робіт форми № КБ-3 - за рештою договорів підряду; розрахункових документів (наприклад, платіжних доручень) та виписок по рахунках ТОВ «Євробетон» у банківських установах - на підтвердження проведення повного або часткового взаєморозрахунку за спірними договорами (оскільки за даними акта перевірки, станом на 30.06.2016 кредиторська заборгованість позивача перед ТОВ «Шварц Буд» становила: 3 247 161 грн. - за договором № 28/03-16 від 28.03.2016, 3 694 782,10 грн. - за договором № 22/05-Р від 22.05.2016 5 294 250,16 грн. - за договором № 29-02/2016 від 29.02.2016); документальних доказів (оборотно-сальдових відомостей, карток рахунків, тощо) - на підтвердження оприбуткування на відповідних рахунках бухгалтерського обліку отриманих товарно-матеріальних цінностей (товарів) і результатів виконаних робіт (наданих послуг), проведення взаєморозрахунків та/або обліку кредиторської заборгованості перед підрядником; проектної документації на виконання підрядних (будівельних) робіт та документальних доказів забезпечення такою документацією підрядника, надання письмового дозволу останньому на ознайомлення з проектною документацією субпідрядників; звітів ТОВ «Шварц Буд» про використання останнім матеріальних ресурсів в ході виконання підрядних робіт; документів, що підтверджують якість та відповідність матеріальних ресурсів (матеріалів, конструкцій виробів, обладнання, устаткування), використаних підрядником в ході виконання робіт, вимогам державних стандартів і технічних умов (зокрема, паспортів, сертифікатів, інструкцій, гарантійних талонів та іншої документації на обладнання, що постачалось підрядником); актів введення в експлуатацію відремонтованих об?єктів основних засобів або актів приймання-здачі відремонтованих, реконструйованих та модернізованих об'єктів за формою № ОЗ-2 (дана форма затверджена наказом Міністерства статистики України від 29.12.1995 № 352 «Про затвердження типових форм первинного обліку»); копію наказу ТОВ «Шварц Буд» про призначення до початку виконання робіт свого уповноваженого представника на об?єктах, який буде відповідальним за виконання робіт на таких об?єктах; списків працівників підрядника, що виконують роботи на об?єктах, документів на підтвердження їх кваліфікації та досвіду (зокрема, посвідчень на виконання відповідних робіт на робітників та інженерно-техічних працівників, які направляються підрядником на виконання будівельних, електромонтажних та інших робіт на об?єктах), документів щодо проходження робітниками підрядника інструктажів з охорони праці та пожежної безпеки до початку проведення робіт, інших документів, передбачених умовами договорів; повного пакету виконавчої документації, перелік якої окреслений в договорі підряду № 16/04-16 від 16.04.2016 (при цьому, суд критично оцінює надані позивачем копії загальних журналів робіт, нарядів-завдань та актів прихованих робіт, оскільки: по-перше, журнали були надані не в повному обсязі - відсутні списки інженерно-технічного персоналу, зайнятого на будівництві, перелік актів проміжного приймання відповідальних конструкцій та актів на закриття прихованих робіт, відомості результатів контролю якості будівельно-монтажних робіт, перелік спеціальних журналів робіт. По-друге, суд враховує приписи норм п. 44.6 ст. 44 ПК України, згідно якої у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності. Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення. Зі змісту позовної заяви та акта перевірки позивача вбачається, що зазначені додаткові документи товариством до перевірки не надавалися. Так, само такі документи не були надані й під час розгляду заперечень ТОВ «Євробетон» на висновки акта перевірки. А тому як наслідок суд приходить до висновку про відсутність таких документів, носіїв інформації у позивача на момент формування показників витрат і податкового кредиту з ПДВ по взаємовідносинам з ТОВ «Шварц Буд», відображення їх у бухгалтерському обліку та відповідально складання податкової звітності), представник позивача до суду не подав та про поважність причин відсутності таких документів суду не повідомив.

Посилання позивача на ту обставину, що частина з перелічених документів (а саме: оригінали актів приймання виконаних робіт, довідок про вартість виконаних робіт, та угод про зарахування зустрічних однорідних вимог з ТОВ «Шварц Буд») була передана до Слідчого управління ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС України разом з супровідним листом від 13.04.2017 № 13/04/17 суд вважає необґрунтованими, у зв?язку з відсутністю у матеріалах справи офіційного запиту та або іншого запиту/процесуального документу працівника органу досудового слідства про надання (вилучення) таких документів.

Таким чином, у матеріалах справи відсутні первинні та інші документи, що підтверджують достеменно обсяги виконаних підрядних робіт, обґрунтовують їх вартість, та розміри понесених позивачем реальних витрат на такі роботи. Дослідивши та проаналізувавши надані позивачем документи суд оцінює первинні документи по взаємовідносинам з ТОВ «Шварц Буд», як такі, що містять недостовірні відомості про здійсненні господарські операції та, як наслідок не підтверджують належним чином реальність виконання спірних господарських операцій та рух матеріальних активів (ТМЦ і грошових коштів) між позивачем та названим контрагентом.

Окремо надаючи оцінку твердження представника позивача про використання в господарській діяльності товарів та послуг, отриманих від ТОВ «Шварц Буд» суд враховує наступне.

За змістом положень п.п. 28, 29, 33 Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку основних засобів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 30.09.2003 № 561, Рішення про характер і ознаки здійснюваних підприємством робіт, тобто, чи спрямовані вони на підвищення техніко-економічних можливостей (модернізація, модифікація, добудова, реконструкція) об'єкта, що приведе у майбутньому до збільшення економічних вигод, чи здійснюються вони для підтримання об'єкта в придатному для використання стані та одержання первісно визначеної суми майбутніх економічних вигод від його використання, приймається керівником підприємства з урахуванням результатів аналізу існуючої ситуації та суттєвості таких витрат.

Зокрема, приймання закінчених робіт з ремонту і поліпшення основних засобів (модернізація, добудова, реконструкція тощо) оформлюється актом приймання-здачі відремонтованих, реконструйованих та модернізованих об'єктів. В технічні паспорти, інвентарні картки або інші регістри аналітичного обліку відповідних об'єктів основних засобів заносяться дані про змінені техніко-економічні характеристики (вартість, потужність, площа тощо) в результаті їх поліпшення.

Дослідивши наявні матеріали справи суд встановив відсутність у них документальних доказів наявності підстав для ініціювання ремонтних робіт (відомостей дефектів та/або дефектних актів, які б засвідчували стан основних засобів (логістичного комплексу І і ІІ черги) як таких що потребували ремонту), самого організаційно-розпорядчого рішення керівника про проведення ремонту, порядку фінансування ремонтних робіт та режиму роботи логістичного комплексу на час проведення ремонтних робіт, документів, що фіксують збільшення вартості основних засобів в результаті виконаних ремонтних робіт (актів приймання-здачі відремонтованих об?єктів, інвентарних карток обліку основних засобів за формою № ОЗ-6 з відомостями про змінені показники основних засобів).

Враховуючи вищенаведений аналіз наявних в матеріалах справи первинних та інших документів, що були надані позивачем, суд приходить до висновку, що позивачем ні під час проведення документальної перевірки, ні в ході розгляду даної справи в суді, не були надані документи, зокрема, первинні, які б в дійсності підтверджували наявність зв'язку між наданими ТОВ «Шварц Буд» послугами/виконаними останнім підрядними роботами з господарською діяльністю ТОВ «Євробетон». А тому як наслідок суд погоджується з висновками контролюючого органу про завищення позивачем задекларованих сум витрат і податкового кредиту з податку на додану вартість за перевіряємий період по операціях з ТОВ «Шварц Буд», та відповідно вважає їх обґрунтованими і правомірними, а тому як наслідок не вбачає правових підстав для скасування податкових повідомлень-рішень від 10.01.2017 № , № і № .

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представника позивача стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю «Євробетон» відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня її проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Є.В. Аблов