Справа № 820/787/17
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2017-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

27 червня 2017 р. справа № 820/787/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Вождаєвої М.О.,

представника позивача - Пенькова А.А.,

представників відповідача - Шамілової Л.Ш., Баклушина В.Б., Панченко О.С., Юношева С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп" до Головного управління ДФС у Харківській області про визнання недійсними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Олімп" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати недійсними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 15.09.2016 № та № .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішення податкового органу прийняті при поверхневому дослідженні обставин справи, без врахування всіх документів справи. Так, представник позивача вважає, що відповідачем був визначений невірний код УКТЗЕД товару, зокрема відповідачем неправильно класифіковано крупу гречану до товарної позиції 1104(«зерно зернових культур, оброблене іншими способами») замість вірного 1904 («гречана крупа швидкого приготування»).

Представник відповідача, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначив, що товаром, котрий підлягав ввезенню ТОВ «ОЛімп» на митну територію України, була саме крупа гречана ядриця, що швидко розварюється, сорт перший, обрушена, з кодом товару згідно з УКТЗЕД-, з огляду на те, що у певній товарній позиції УКТЗЕД (1103, 1104, 1904) визначальною є інформація щодо технології виробництва продуктів, видів обробки, яким піддається зерно під час виробництва.

Тобто, підприємством при митному оформленні порушено вимоги Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, що призвело до порушень вимог ст. 257 Митного кодексу та ст.187 Податкового кодексу та спричинило заниження податкового зобов'язання з ввізного мита на суму 73195,45 грн. та по ПДВ на суму 14639,09 грн.

У судовому засіданні сторони підтримали свої правові позиції в повному обсязі.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу про проведення перевірки від 05.08.2016 року № 2039, відповідно до вимог ст.ст. 336, 345, 351 Митного кодексу України проведено документальну невиїзну перевірку дотримання ТОВ «Олімп» вимог законодавства України з питань державної митної справи у частині правильності класифікації товару «гречана крупа швидкого приготування» за кодом 1904 90 80 00 згідно УКТЗЕД, який імпортується за МД від 19.11.2014 року № 807100001/2014/006506.

Перевіркою встановлено, що ТОВ «Олімп» при митному оформленні товару «гречана крупа швидкого приготування» порушено вимоги Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, зокрема передбачених Законом України «Про Митний тариф України», ч.1 п. 5 ч.8 ст. 257 Митного кодексу України, п. 187.8 ст. 187, п. 190.1 ст. 1902 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкового зобов'язання з ввізного мита на суму 73 195, 45 грн. та з ПДВ на суму 14639,09 грн.

Так, ТОВ «Олімп» заявлено до митного оформлення за МД від 19.11.2014 року № 807100001/2014/006506 товар «гречана крупа швидкого приготування» за кодом УКТЗЕД 1904 90 80 00 (ставка ввізного мита 10%).

За результатами митного огляду товару, задекларованого за МД від 19.11.2014 року № 807100001/2014/006506, через сумніви у правильності обраних позивачем кодів, відповідачем відібрані проби товарів для проведення їх аналізу (експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для їх класифікації згідно з УКТЗЕД.

У подальшому такі проби товарів направлені відповідачем до Спеціалізованої лабораторії експертизи та досліджень ДФС шляхом оформлення запиту від 12.03.2016 №9 про проведення досліджень відібраних проб (зразків) товарів.

Після отримання висновків експертних досліджень, згідно з рішенням щодо правильності визначення заявленого в МД коду товару згідно з УКТЗЕД, зазначеного в акті перевірки, товар «гречана крупа швидкого приготування» класифікувався контролюючим органом за кодом 1104 29 17 00 згідно УКТЗЕД (ставка ввізного мита 20%).

На підставі вищезазначених висновків, контролюючим органом прийнято податкові повідомлення-рішення від 15.09.2016 № та № .

Позивач, не погодившись із рішеннями суб'єкта владних повноважень, на адресу ГУДФС у Харківській області направив заперечення № 614 від 06.10.2016 року.

18.10.2016 року ГУДФС у Харківській області надано відповідь на вказані заперечення ТОВ «Олімп», відповідно до якої висновки акту перевірки залишені без змін.

Листом від 26.12.2016 року ДФС України, скаргу ТОВ «Олімп» залишено без задоволення.

Не погоджуючись із таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Відповідно до ч. 4 ст. 1 Закону України «Про Митний тариф України» митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з УКТЗЕД, складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Згідно до ст. 69 Митного кодексу України (далі - МК України) товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв'язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 (далі - Порядок №428).

Пунктом 3 Порядку №428 передбачено, що УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Відповідно до п. 12 Порядку №428 пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

Судом встановлено, що на час прийняття спірних рішень пояснення до УКТЗЕД були затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401.

Порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов'язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД визначено Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02 липня 2012 року за №1085/21397 (далі - Порядок №650).

Відповідно до п. 1 розділу III Порядку №650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Митного кодексу України.

Згідно з положеннями п. 3 розділу ІІІ Порядку №650 рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов'язків до ПМО чи митного поста, рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП.

У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття рішення.

Згідно з п. 4 розділу ІІІ Порядку №650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно зУКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС.

При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у попередньому рішенні про класифікацію товару згідно з УКТЗЕД (далі ПРК), у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

У відповідності до п. 9 розділу ІІІ Порядку №650, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Під час проведення перевірки, контролюючим органом встановлено, що через митний кордон України під виглядом товару - «гречана крупа швидкого приготування» (код товару за УКТЗЕД -190490800) на митну територію України ввезено товар - крупа гречана 1 гатунок ядриця швидкорозварювальна, яка являє собою цілі ядра гречки лущені, без однак шліфування та полірування, вироблені з пропареного зерна шляхом відділення ядра від плодових оболонок (код УКТЗЕД-).

Матеріалами справи підтверджується, що 10.10.2014 року між ТОВ «Олімп» (Покупець) та CROP TRADE OU (Продавець) укладено контракт № 10/10-2014 на поставку товару.

Згідно специфікації від 10.10.2014 року, поставці підлягала крупа гречана ядриця швидкого приготування в мішках по 25 кг.(а.с. 43).

14.11.2014 року було здійснене митне оформлення гречаної крупи на підтвердження попередньо визначеного у декларації МД від 19.11.2014 року № 807100001/2014/006506 коду УКТЗЕД -190490800 та характеристик цього товару надано наступні документи: інвойс від 21.10.2014 року № 147030 А, пакувальний лист 147030 від 21.10.2014 року, накладну від 12.11.2014 року, сертифікат якості від 21.10.2014 року, сертифікати № 1415751, 61193, митні декларації ЕК 10 АА № 807100000/2014/031636, 807100000/2014/030918, технічні умови, посвідчення про якість крупи № 117 від 29.07є.2014 року, № 107 від 24.07.2014 року.

За результатами проведення експертизи Спеціалізованою лабораторією складено висновок від 25.03.2016 року №104.

За результатами лабораторних досліджень встановлено, що проба, яка має вигляд цілих ядер гречки, являє собою зерно зернових культур (а саме - гречки), вироблене з пропареного зерна шляхом відділення ядра від плодових оболонок.

За зовнішнім виглядом та, виходячи зі способу отримання круп та крупок у розумінні примітки 3 до групи 11 УКТЗЕД, проба не відповідає термінам «крупа» та «крупка» товарної позиції 1103 УКТЗЕД. Результати досліджень проби не протирічать опису товару у гр. 31 МД від 12.03.2016 року № 807100001/2016/000830 в частині належності до зерна зернових культур (гречки) швидкорозварюваної (отриманої з пропареного зерна).

Також, у висновку зазначено, що на території України нормативним документом, яким встановлені вимоги щодо якості крупи гречаної (ядриці, проділу, ядриці швидко зварювальної) є ГОСТ 5550-74 «Крупа гречневая. Технические условия», який поширюється на крупу гречану, яка виробляється з пропареного або не пропареного зерна гречки шляхом відокремлення ядра від плодових оболонок.

Так, відповідно до змісту ГОСТ 5550-74, крупа гречана залежно від способу обробки, виду та якості поділяється на: ядрицю першого, другого та третього сорту; проділ; ядрицю швидкорозварювальну першого, другого та третього сорту; проділ швидкорозварювальний.

Гречана крупа представлена двома різновидами: ядрицею (цілою) і проділом (коленою). Останній отримують при лущенні гречки і відокремлюють від ядриці просіюванням.

Ядриця являє собою ціле ядро гречки, проділ - ядро, розколоте на частини. Для варіння розсипчастої каші краще використовувати гречану ядрицю. А проділ, вироблений з пропареної гречки, застосовують для приготування в'язких каш, які використовують для дієтичного та дитячого харчування.

Також, у вищезазначеному висновку зазначено, що в УКТЗЕД терміни «зерно лущене» та «зерно обрушене» визначені неоднозначно, так як у відповідності з поясненнями до товарної позиції 1104 УКТЗЕД лущеним є зерно, у якого частково або повністю видалений перикарпій («зерно, що лущене або піддане будь-якій іншій обробці для часткового або повного видалення перикарпію (тобто тонкого шару під плівкою)», а обрушеним є зерно, з якого майже цілком вилучений перикарпій, воно більш закруглено з кінців.

У відповідності з Митним тарифом України, який є додатком до Закону України від 19.09.2013 №584-VI «Про митний тариф України», зазначено, якщо в УКТЗЕД, складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, то за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

У зв'язку із чим, експерти прийшли до висновку, що крупу гречану швидкорозварювану слід розглядати як «Hulled (shelled or husked), оr not sliced or kibbled» згідно з деталізацією товарної підпозиції 1104 29 Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (EN), що відповідає опису «лущене, різане або нерізане чи подрібнене або неподрібнене» у межах товарної підпозиції 1104 29 УКТЗЕД (без подальшого підтвердження останніх чисел 1700 чи 3000).

Також, суд вважає за потрібне зазначити, що у Комбінованій номенклатурі Європейського Союзу (EN) товарній категорії 1104 29 17 відповідає опис «hulled (shelled or husked)...». У перекладі з англійської мови «hull» означає «лушпиння, плівка (зерна), шкаралупа, шкірка, лущити, обрушувати, обдирати, знімати шкірку»; «hulled» - «лущений, обрушений, очищений від шкірки», у зв'язку із чим, поняття «лущений» та «обрушений» є синонімічними.

Відповідно до пунктів 3, 4 пояснень до товарної позиції 1104 УКТЗЕД лущеним є зерно, у якого частково або повністю видалений перикарпій (тобто, тонкий шар під плівкою) (зерно, що лущене або піддане будь-якій іншій обробці для часткового або повного видалення перикарпію), а обрушене зерно (переважно ячмінь), це зерно, з якого майже цілком вилучений перикарпій; воно більш закруглено з кінців. Тобто, в УКТЗЕД ці поняття синонімічні.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 67 Митного кодексу України УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

За визначенням, наведеним у п. а) ст. 1 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів 1983 р., договірною стороною якої є Україна, під Гармонізованою системою опису та кодування товарів розуміється Номенклатура, що включає в себе товарні позиції, субпозиції і належні до них цифрові коди, примітки до розділів, груп і субпозицій, а також основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи.

У Комбінованій номенклатурі Європейського союзу (EN) товарній категорії 11042917 відповідає опис «hulled (shelled or husked)…», що в перекладі означає «лущений, обрушений, очищений від шкірки», а товарній категорії 11042930 відповідає опис «реагledі», дослівний переклад відсутній, «реагl» означає «перлова крупа, переробляти ячмінь у перлову крупу».

У відповідності з Митним тарифом України, який є додатком до Закону України «Про Митний тариф України», якщо в УКТЗЕД,складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, то за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Таким чином, ураховуючи технологію виробництва гречаної крупи швидкорозварюваної, товар, який позивачем ввезено на митну територію України під УКТЗЕД необхідно розглядати як «hulled (shelled or husked), whether or not sliced or kibbled» згідно із деталізацією товарної підпозиції 1104 29 Комбінованої номенклатури Європейського союзу, що відповідає опису «лущене, різане або нерізане чи подрібнене або не подрібнене» у межах товарної підпозиції 1104 29 УКТЗЕД.

Відповідно до п. 1 розділу 1 ДСТУ 2422-94 зерно - це однонасінневі плоди злакових культур, які використовуються для харчових, кормових і технічних потреб.

У п. 43 розділу 2 поняття обрушеного зерна визначено, як зерно з видаленими повністю або частково оболонками при обмолоті та інших механічних діях.

Згідно із п.п. 133-135, 140 ДСТУ 2629-94 для виробництва крупи гречаної-ядриці швидкорозварюваної не застосовується операція обмолоту зерна та не застосовуються виключно інші механічні дії, а воно піддається попередній обробці: водотепловому обробленню, пропарюванню, сушінню та охолодженню і лише потім механічним діям - лущенню. При цьому, термін «лущення» у ДСТУ 2422-94 не використовується.

За п. 1 підрозділу 1.1 розділу 1 ДСТУ 2629-94 круп'яні культури - це сільськогосподарські рослини, із зерна яких виробляють крупи. До них належать просо, рис, сорго, чумиза і гречка.

Відповідно до п. 12 підрозділу 1.2 розділу 1 ДСТУ 2629-94 крупа неподрібнена - це продукт (рис шліфований і полірований, пшоно,ядриця, крупи вівсяні неподрібнені, горох цілий), одержаний в результаті лущення і наступного оброблення ядра шліфуванням, поліруванням (крім гречки-ядриці). Тобто, гречку-ядрицю одержують в результаті лущення без наступного оброблення ядра (шліфування та полірування).

Згідно із п. 18 ДСТУ 2629-94 гречана крупа ядриця - це продукт, одержаний із цілого і надколеного ядра гречки, що не проходить крізь сито з отворами 1,6x20 мм, а ядрицю швидкорозварювану виготовляють із пропареного зерна шляхом відокремлення ядра від плодових оболонок (п. 35 ДСТУ 2629-94).

Пунктом 140 розділу З ДСТУ 2629-94 передбачено, що лущення зерна круп 'яних культур - це технологічна операція видалення з поверхні зерна круп'яних культур квіткових, плодових і насіннєвих оболонок.

При цьому, термін «обрушення» в ДСТУ 2629-94 не використовується.

Таким чином, із наведених положень ДСТУ вбачається, що відокремлення ядра від плодових оболонок у круп'яної культури гречки здійснюється саме шляхом лущення.

Суд звертає увагу на те, що під час проведення експертизи Спеціалізованою лабораторією, якою складено висновок від 25.03.2016 року №104, встановлено, що: «згідно літературних даних [7-9] технологія виготовлення гречаної крупи передбачає гідротермічну обробку зерна шляхом пропарювання при температурі вище 100° С під тиском, внаслідок чого зерно зволожується та прогрівається, ядро пластифікується та ущільнюється (внаслідок часткової клейстеризації крохмалю та денатурації білків), стає менш крихким. Наступне висушування та охолодження після пропарювання зерна сприяє кращому відокремленню ядер від плодових оболонок під час лущення. Перед лущенням гречку сортують за крупністю зерен. Вирівняні за крупністю партії подаються на вальцедекові верстати, де проводиться лущення. Потім продукти лущення сортують на розсівах; відбувається розділення на ядрицю та проділ, які після провіювання направляються на вибій (пакування та фасування)».

Отже, для отримання крупи гречаної, з огляду на крихкість її ядра, процесу лущення передують процеси пропарювання, висушування та охолодження, що узгоджується із розділом 3 «Технологія круп'яного виробництва» ДСТУ 2629-94, де зазначено, що етапу лущення зерна круп'яних культур (п. 140), передує очищення (п. 131), водотеплове оброблення та пропарювання (пункт 133, 134), сушіння та охолодження (пункти 135, 136), сортування зерна і продуктів його переробки (п. 139), а після лущення щодо певних круп'яних культур допускається ще й шліфування (п. 143), полірування (п. 145), глазурування (п. 146) тощо.

Таким чином, суд приходить до висновку, що рішення відповідача щодо зміна заявленого коду товару з УКТЗЕД 1904 90 80 00 на УКТЗЕД 1104 29 17 00 є обгрунтованим.

Додатково суд також звертає увагу, що в подальшому тов. «Олімп» здійснювало оформлення вказаного товару за кодом , що підтверджується МД від 04.04.2016 року № 807100001/2016/001128 та рішенням про визначення коду товару від 30.03.2016 року № КТ-802-2016.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В той же час, згідно з частиною 2 статті 71 цього Кодексу в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Отже, з урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що прийняті відповідачем рішення є обґрунтованими, правомірними та такими, що відповідають вимогам чинного законодавства, тому підстави для задоволення даного адміністративного позову відсутні.

Керуючись ст.ст. 159-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп" до Головного управління ДФС у Харківській області про визнання недійсними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлено 04 липня 2017 року.

Суддя Р.В. Мельников