Справа № 810/4200/16
Суддя: Кузьменко В. В.
Дата ухвалення: 2017-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/4200/16 Головуючий у 1-й інстанції: Брагіна О. Є. Суддя-доповідач: Кузьменко В. В.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2017 року м. Київ

Колегія Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я.М., Степанюка А. Г.,

за участю секретаря Видмеденко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Броварської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Київського окружного адміністративного суду від 03.04.2017 року, -

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернувся з позовом про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 07.12.2016 р. №№ та , якими йому було збільшено грошове зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб та військовий збір.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 03.04.2017 року позовні вимоги залишено без задоволення.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального права, та прийняти рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

В судове засідання з'явились учасники процесу.

Позивач підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити. Представник відповідача просив залишити постанову суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, перевіривши матеріали справи, доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно зі ст.ст. 198 ч. 1 п. 1, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивач був належним чином повідомлений про наявність списаного боргу, однак не включив його до загального річного оподатковуваного доходу і не задекларував цю суму у вигляді анульованого (прощеного) боргу та не сплатив податкових зобов'язань.

З матеріалів справи вбачається, що Броварською ОДПІ ГУ ДФС у Київській області була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ОСОБА_2 щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати належних сум податків за період з 01.01.2015 р. по 31.12.2015 р. 24.10.2016 р.

За результатами проведення перевірки складено акт №282/13-04/НОМЕР_2, яким зафіксовано порушення абз."д"пп.164.217 п.164.2 ст.164 ПКУ, що виявилось у не включенні анульованої суми заборгованості по кредиту ПАТ "Укрсоцбанк" в декларацію про майновий стан і доходи за 2015 р. у розмірі 219427,78 грн. та несплаті податку на доходи фізичних осіб. Крім того, виявлено розбіжність у розмірі 3291,42 грн. у визначенні суми військового збору, яка підлягала сплаті до бюджету, внаслідок чого позивачу було донараховано податок на доходи фізичних осіб у розмірі 36577,55 грн. із застосування штрафу 9144,39 грн., а також збільшено суму військового збору на 3291,42 грн. та застосована штрафна санкція 822, 86 грн.

Апелянт вказує, що оскаржувані рішення прийняті ОДПІ після набрання чинності нової редакції п.п. 165.1.55 п. 165.1 ст. 165 ПК, тому самостійне донарахування податковим органом податку з доходів фізичних осіб є неправомірним, зважаючи на звільнення від оподаткування прощених (анульованих) кредитором суми основного боргу за банківським кредитом, процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені).

Надаючи правову оцінку обставинам справи судова колегія виходить з наступного.

Стаття 168 ПК України визначає порядок нарахування, утримання та сплати (перерахування) податку до бюджету, згідно п.п.168.1.3 п.168.1 якої, якщо згідно з нормами цього розділу окремі види оподатковуваних доходів (прибутків) не підлягають оподаткуванню під час їх нарахування чи виплати, але не є звільненими від оподаткування, платник податку зобов'язаний самостійно включити суму таких доходів до загального річного оподатковуваного доходу податку та подати річну декларацію з цього податку.

При цьому, у п.п.168.2.1 п.168.2 ст.168 ПК України передбачено, що платник податку, що отримує доходи від особи, яка не є податковим агентом, та іноземні доходи, зобов'язаний включити суму таких доходів до загального річного оподатковуваного доходу та подати податкову декларацію за наслідками звітного податкового року, а також сплатити податок з таких доходів.

За визначенням п.п.14.1.47 п.14.1 ст.14 ПК України додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов'язаний з виконанням обов'язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділі ІV цього Кодексу).

Стаття 164 ПК України визначає базу оподаткування податком на доходи фізичних осіб.

Станом до 01.01.2015 підпункт «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України передбачав, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податків як додаткове благо (крім випадків, передбачених ст. 165 цього Кодексу) у вигляді суми боргу платника податку, анульованого (прощеного) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності.

Якщо кредитор повідомляє платника податку - боржника рекомендованим листом з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або шляхом надання повідомлення боржнику під підпис особисто про анулювання (прощеного) боргу та включає суму анульованого (прощеного) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було анульовано (прощеного), такий боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації.

У пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 ПК України в редакції, яка була чинною станом на час прощення позивачу заборгованості, закріплено, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються: дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді: основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов'язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов'язаний виконати всі обов'язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році» від 24.12.2015 р. № 909-VIII, який набрав чинності з 01.01.2016 р., пункт 165.1 статті 165 ПК України було доповнено підпунктом 165.1.59, згідно з яким до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включається сума, прощена (анульована) кредитором у порядку, передбаченому законом щодо реструктуризації зобов'язань громадян України за кредитами в іноземній валюті, що отримані на придбання єдиного житла (іпотечні кредити).

Пунктом 4.5 статті 4 ПК України передбачено, що при встановленні або розширенні існуючих податкових пільг такі пільги застосовуються з наступного бюджетного року.

З матеріалів справи слідує, що ПАТ "Укрсоцбанк" анульовано основну суму кредитної заборгованості ОСОБА_2 за договором про внесення змін №2 до договору кредиту №351/892731 від 17.04.2008 р. Банком включено суми списаного боргу до податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку (форма №1ДФ) ознака доходу « 126».

Листом №09.301-87/10115 від 20.10.2016 р. банк повідомив позивача про списання заборгованості за кредитним договором №351/892731 від 17.04.2008 р. в сумі 21423,13 грн. за 3 кв. 2015 р. та 220 000 грн.- 4 кв. 2015 р. Зазначений лист отримано особисто позивачем.

Відповідно до пункту 176.1 статті 176 ПК України платники податку зобов'язані, зокрема: вести облік доходів і витрат в обсягах, необхідних для визначення суми загального річного оподатковуваного доходу, у разі якщо такий платник податку зобов'язаний відповідно до цього розділу подавати декларацію або має право на таке подання з метою повернення надміру сплачених податків, у тому числі при застосуванні права на податкову знижку; подавати податкову декларацію за встановленою формою у визначені строки у випадках, коли згідно з нормами цього розділу таке подання є обов'язковим.

Пунктом 167.1 статті 167 ПК України визначено, що ставка податку становить 15 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.5 цієї статті), у тому числі, але не виключно у формі заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв'язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами; виграшу в державну та недержавну грошову лотерею, виграш гравця (учасника), отриманий від організатора азартної гри.

Пунктом 161 підрозділу 10 Розділу XX Перехідних положень ПК України визначено, що тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу (підпункт 1.1 пункт 161 підрозділу 10 Кодексу), тобто фізичні особи - резиденти, які отримують доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи.

Відповідно до п.п. 1.3 п. 161 підрозділу 10 розділу XX ПК України ставка збору становить 1,5 відсотка від об'єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Отже, законодавством, яке було чинним на момент виникнення спірних правовідносин, тобто станом на дату прощення позивачу основної заборгованості по кредиту, анульовану суму боргу (кредиту) віднесено до доходу фізичної особи, який підлягає оподаткуванню, якщо така сума перевищує 50% мінімальної заробітної плати, встановленої станом на 01 січня звітного року. Тобто, регламентовано критерій для визначення вказаного доходу як оподатковуваного, який слід розуміти так, що в разі перевищення суми прощеного боргу 50% мінімальної заробітної плати, встановленої станом на 01 січня звітного року, вона підлягає оподаткуванню у повному обсязі, а в разі недосягнення вказаної межі - не оподатковується взагалі.

Крім того, отримання фізичною особою доходу, зокрема у вигляді вказаного додаткового блага, обумовлює виникнення в неї обов'язку зі сплати військового збору з такої суми.

Виходячи з цього, колегія суддів звертає увагу на те, що сума прощеного позивачу основного боргу по кредиту за договором перевищує 50% мінімальної заробітної плати, встановленої станом на 01 січня звітного року (станом на 01.01.2015 р. розмір мінімальної з/п становив 1218,00 грн.), а отже є його доходом, який, згідно з пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 ПК України у відповідній редакції, підлягає оподаткуванню податком на доходи фізичних осіб і з суми такого доходу позивач зобов'язаний сплатити військовий збір.

Таким чином, враховуючи основні засади податкового законодавства, зокрема п. 4.5 ст. 4 ПК України, та умови для застосування пп. 165.1.59 п. 165.1 ст. 165 ПК України, що визначені даною нормою, у даному випадку відсутні жодні правові підстави для застосування до позивача визначених пільг.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку, що позивачем не було виконано покладені податкові зобов'язання, а саме не задекларовано та не сплачено ані ПДФО з отриманої суми доходу, ані військовий збір.

Доводи апелянта-позивача про те, що прощена Банком сума кредитного боргу не підлягає включенню до оподатковуваного доходу на підставі пп. 165.1.59 п. 165.1 ст. 165 ПК України, колегія суддів вважає безпідставними і до уваги не приймає, оскільки, як встановлено вище, зазначені правовідносини між позивачем і Банком виникли до набрання чинності нормою, на яку посилається апелянт, тобто до введення відповідної пільги з оподаткування, а отже, обов'язок зі сплати ПДФО і військового збору з анульованого боргу виник раніше і, виходячи із засад податкового законодавства, визначених у п. 4.5 ст. 4 ПК України, положення пп. 165.1.59 п. 165.1 ст. 165 ПК України у даному випадку застосуванню не підлягають.

Таким чином, проаналізувавши доводи апеляційної скарги позивача колегія суддів приходить до висновку, що вони не спростовують правомірності оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Керуючись ст.ст. 8, 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, п. 2, 3, 4, 5, 6, 9 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Київського окружного адміністративного суду від 03.04.2017 року за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Броварської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без задоволення.

Постанову Київського окружного адміністративного суду м від 03.04.2017 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

А. Г. Степанюк

Повний текст ухвали виготовлено 04.07.2017 року.

Головуючий суддя Кузьменко В. В.

Судді: Степанюк А.Г.

Василенко Я.М.