Справа № 826/5657/16
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2017-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 червня 2017 року № 826/5657/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Вєкуа Н.Г., суддів: Літвінової А.В., Мазур А.С., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить визнати протиправними та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11 березня 2016 року №С-1103/6 та постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21 березня 2016 року №А-2103/1.

Позов обґрунтовано тим, що перевірку позивача проведено з порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, а саме: неналежного повідомлення позивача, за відсутності позивача або його представника.

При цьому представник позивача зазначив, що позивачка належним чином та в повному обсязі вжила всі можливі заходи для внесення змін до будівельного паспорта, в тому числі і щодо місця розташування погреба, входу до погреба, проте такі зміни до будівельного паспорта не були внесені з незалежних від позивачки причин.

У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача проти позову заперечував з підстав викладених у письмових запереченнях від 04.05.2016 року, в яких зазначив, що позовні вимоги є необґрунтованими, а факт порушення законодавства, яке регулює відносини у сфері містобудівної діяльності зафіксовано в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 11.03.2016 року та підтверджується матеріалами справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В судове засідання відповідач не з'явився, про дату, час та місце судового розгляду справи був належним чином повідомлений, заяв щодо перенесення розгляду справи або слухання справи за його відсутності до суду не подавав, про причини неявки суду не повідомив.

Ухвалою суду від 18.04.2016 року під час підготовки справи до розгляду судом, на підставі постанов Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2014 року №150 "Питання функціонування територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції", від 09 липня 2014 року №294 "Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України" та згідно зі ст. 55 КАС України, допущено заміну відповідача його процесуальним правонаступником - Державною архітектурно-будівельною інспекцією України.

За таких обставин, з урахуванням вимог статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд прийшов до висновку про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 11.03.2016 року відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №533, на підставі направлення №171.16/02 від 10.03.2016 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Літвінцовим Сергієм Олександровичем, проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1 за місцезнаходженням будівництва погреба за адресою: АДРЕСА_1

За результатами перевірки складено акт дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 11.03.2016 року. Відповідно до акту перевірки гр. ОСОБА_1 на власній земельній ділянці з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 ( державний акт на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_1 від 02.03.2009 року) в 2015 році побудувала погріб з шийкою з червоної керамічної цегли, з документу, який надає право на виконання будівельних робіт (подання повідомлення про початок виконання робіт). Розміщення вказаного погріба не передбачено будівельним паспортом, виданим відділом містобудування та архітектури Кагарлицької райдержадміністрації від 27.05.2013 року № 15-14/13/47, чим порушено ст. ст. 27, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

11.03.2016 року було складено протокол №2-Л-А-1103/2 про адміністративне правопорушення.

11.03.2016 року винесено припис №С-1103/6 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого з метою усунення виявлених порушень необхідно привести об'єкт будівництва у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 12.09.2016 року.

21.03.2016 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області винесено постанову №А-2103/1 по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. ст. 27,34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 4 250,00 грн.

Вважаючи припис №С-1103/6 та постанову по справі про адміністративне правопорушення №А-2103/1 протиправними, та таким, що підлягають скасуванню, позивач звернулась з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів виходить з наступного.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю".

Пунктом 5 Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно зі п. 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Абзацом першим пункту 9 Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

В силу приписів п. 13 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас, пункт 14 Порядку визначає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктом 22 Порядку передбачено складання постанови про накладення штрафу.

При цьому варто зауважити, що проведення перевірки суб'єкта містобудування Інспекцією за його участю не вимагається, оскільки суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має лише право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до п. 13 Порядку № 553.

Тому, відсутність чи присутність суб'єкта містобудування під час проведення Інспекцією перевірки належного йому об'єкта будівництва жодним чином не впливає на можливість фіксування, із занесенням відповідної інформації до акту перевірки, посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю фактичних обставин перевірки.

Як було зазначено вище, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Літвінцовим Сергієм Олександровичем, проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1 за місцезнаходженням будівництва погреба за адресою: АДРЕСА_1 за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 11.03.2016 року.

Судом встановлено, що позивач була присутня під час проведення перевірки, проте від підпису акта перевірки та протоколу відмовилась, про що свідчить напис інспектора у відповідних графах вказаних документів, тому відповідно до п. 21 Порядку № 553 вказаний акт їй надіслано поштою.

Наведене спростовує доводи позивача про те, що вона не була присутня під час проведення перевірки Інспекцією 11.03.2016 року.

Відомостей щодо порушення кримінальної справи (провадження) по факту фальсифікації посадовими особами Інспекції акту перевірки від 11.03.2016 року судам не надано, відтак у суду не має підстав вважати недостовірною інформацію, зафіксовану у вказаному акті перевірки.

Під час здійснення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил позивачем на об'єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 інспекцією встановлено порушення ст. ст. 27, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч.1 ст.27 Закону №3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Згідно із ч.3 ст.27 Закону №3038-VI надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (4 ст.27 Закону №3038-VI).

Відповідно до статті 27 вказаного Закону наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 року розроблено та затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

В п.1.2 даного Порядку зазначено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (п.1.3 Порядку).

Згідно із п.2.1 цього Порядку видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно із п.2.2 вказаного Порядку у разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об'єктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни. Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; примірник будівельного паспорта замовника; ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об'єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Відповідно до п.2.4 Порядку пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно із п.2.5 вказаного Порядку повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Відповідно до п.2.16. після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції України будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

З урахуванням наведених вище норм будівельний паспорт забудови земельної ділянки після направлення повідомлення про початок будівельних робіт є підставою для виконання таких робіт.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно із ч.2 ст.34 Закону №3038-VI зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів, який формується на підставі інформації, поданої органами державного архітектурно-будівельного контролю (ч.3 ст.34 ).

Згідно із ч.5 ст.34 Закону №3038-VI контроль за виконанням підготовчих робіт з винесення інженерних мереж, будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Представник позивача наголошував, що позивачка належним чином та в повному обсязі вжила всі можливі заходи для внесення змін до будівельного паспорта, в тому числі і щодо місця розташування погреба, входу до погреба, проте такі зміни до будівельного паспорта не були внесені з незалежних від позивачки причин.

Судом встановлено, що позивач зверталась із заявами від 04,03,2014 року, 10.03.2014року, 18.03.14 року, 25.08.2015 року та від 16.12.2015 року до Кагарлицької районної державної адміністрації стосовно внесення змін до будівельного паспорта забудови земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1

Проте, листом від 20.10.2015 року №14-18/196 Відділу містобудування та архітектури Кагарлицької районної державної адміністрації повідомлено, що для внесення змін до відповідної проектної документації потрібно провести додаткове обстеження земельної ділянки та виконати необхідні заміри. Окрім того зазначено, що на момент надання відповіді, справа позивача перебуває в судовому провадженні, у зв'язку з чим відділ не може внести зміни до відповідних документів.

Листом від 24.12.2015 року №14-18/309 Відділу містобудування та архітектури Кагарлицької районної державної адміністрації повідомлено, що пакет документів для внесення змін до будівельного паспорту повертається у зв'язку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації. Державним будівельним нормам ( п.3.25 ДБН-360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»), стандартам і правилам ( п.2.4 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки»).

Водночас факт вчинених порушень позивачем не заперечується.

При цьому, колегія суддів зазначає, що позивачем не оскаржувалась відмова відповідача щодо внесення змін до будівельного паспорту.

У зв'язку з порушеннями виявленими під час перевірки відповідачем 11.03.2016 року було складено протокол №2-Л-А-1103/2 про адміністративне правопорушення та винесено припис №С-1103/6 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого з метою усунення виявлених порушень необхідно привести об'єкт будівництва у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 12.09.2016 року.

Відповідно до п.19, Порядку № 553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, позивач відмовився від отримання припису, про що інспектором було здійснено помітку.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, акт перевірки, протокол та припис направлено позивачу рекомендованим листом з повідомленням.

Щодо посилання представника позивача на той факт, що акт, припис та протокол отримано 28.03.2016 року, тобто вже після розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд вказує, що згідно із пунктом 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995, у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Відповідно до ст. 41 Закону державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Частина 1 ст. 96 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

Відповідальність за ч. 5 ст. 96 КУпАП наступає за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, про що не зазначається у постанові головного інспектора будівельного нагляду.

Питання про накладення штрафу за виявлене під час перевірки порушення розглядається керівником відповідної інспекції на підставі переданих йому протоколу та всіх матеріалів перевірки (пункт 20 Порядку).

Відповідно до частини 1 статті 277 КУпАП справа розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Як вбачається з матеріалів справи, постанова про накладення на позивача стягнення у вигляді штрафу прийнята головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування на підставі складеного під час державного архітектурно-будівельного контролю протоколу та матеріалів перевірки.

Таким чином, в зв'язку з тим, що позивач не заперечує факт виконання будівельних робіт з побудування погребу з відхиленням від вимог ст. 27, 34 закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд вважає, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.03.2016 року та постанова №2103/1 від 21.03.2016 року про накладення штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності, прийняті відповідачем правомірно.

Крім того, суд не погоджується з доводами позивача про відсутність у відповідача правових підставі для призначення та проведення перевірки, оскільки вони є необґрунтованими.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку

Як встановлено частинами першою та другою статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд, відповідно до статті 86 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, беручи до уваги доводи відповідача щодо правомірності дій під час проведення перевірки та зважаючи на те, що дії відповідача передбачені нормами чинного законодавства, зокрема: Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за № 553, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 № 735) та те, що доводи позивача не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду справи, суд приходить до висновку, що адміністративний позов задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова набирає законної сили у відповідності зі ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова може бути оскаржена за правилами, встановленими ст. ст. 185 - 187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Н.Г. Вєкуа

Судді А.В. Літвінова

А.С. Мазур