Справа № 820/2852/17
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2017-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

820/2852/17

У Х В А Л А

про залишення подання без руху

"07" липня 2017 р. № 820/2852/17

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши матеріали подання Головного управління ДФС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укргазавтоматика" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник, Головне управління ДФС у Харківській області, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з поданням, в якому просить суд підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна ТОВ "Укргазавтоматика" застосованого на підставі рішення заступника начальника Головного управління ДФС у Харківській області від 07.07.2017.

Вирішуючи питання в порядку ст. 107 КАС України, суд дійшов висновку про те, що подання підлягає залишенню без руху, оскільки подане без дотримання вимог, встановлених, ст. 106, ст.183-3 КАС України.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України " від 06.12.2016 року №1774-VIIІ, який набув чинності 01.01.2017 року, внесені зміни до Закону України "Про судовий збір", зокрема підпунктом 1 пункту 1 частини першої статті 4 Закону України “Про судовий збір” встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень – ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про судовий збір", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Враховуючи, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в місячному розмірі: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, а отже за звернення до адміністративного суду з поданням в даному випадку ставка судового збору становить мінімальний розмір 1600 грн.

При перевірці матеріалів справи суддею встановлено, що заявником не надано доказів сплати судового збору за подачу до суду подання, в розмірі встановленим чинним законодавством.

Крім того, суд зазначає, що Правилами надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. № 270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв'язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Вміст поштового відправлення містить бланк вкладення, який заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог ч. 3 ст. 106 КАС України, належним доказом надіслання суб'єктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом.

Судом встановлено, що заявником не надано доказів надіслання відповідачу копії подання з додатками.

Також, у поданні контролюючим органом заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого вказано, що в результаті здійснення кібернетичної атаки була вражена автоматизована система, зазначене унеможливлює своєчасне проведення розрахунків.

Дослідивши заявлене клопотання та перевіривши матеріали подання, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч. 1 ст. 88 КАС України).

Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо оплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі (ч.2 ст. 88 КАС України).

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" встановлено пільги щодо сплати судового збору. При цьому, зазначена норма не звільняє від сплати судового збору органи ДФС за подання адміністративного позову та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Отже, законодавцем на рівні Закону визначений обов’язок суб’єкта владних повноважень сплачувати судовий збір.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Крім того, в Пленумі Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI “Про судовий збір” вказано, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Крім того, аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом України в ухвалі від 28 вересня 2015 року у справі № 21-5496а15 та від 18.02.2016 у справі 826/6756/15, який в силу положень ст.244-2 КАС України, є обов’язковим для врахування судами.

Суд зазначає, що Головним управлінням ДФС у Харківській області на час звернення з поданням до суду не надано доказів того, що вражена автоматизована система програмний комплекс ДПС-ПРО 7 ІТС "ФІП" досі не відновлена.

Таким чином, у задоволенні клопотання Головного управлінням ДФС у Харківській області про відстрочення сплати судового збору - суд відмовляє.

З урахуванням наведеного, подання не відповідає вимогам, встановленим ст. 106 КАС України, що є підставою у відповідності до ст. 108 КАС України для залишення подання без руху.

Згідно положень ч.4 ст. 183-3 КАС України, у разі недотримання вимог частини третьої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст.106, 108, 165, 183-3, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Подання Головного управління ДФС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укргазавтоматика" про підтвердження обгрунтованості адміністративного арешту майна – залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки шляхом надання до суду оригіналу квитанції щодо сплати судового збору у розмірі 1600 грн. та належні докази, що підтверджують факт надіслання відповідачу подання з додатками в строк до 17:00 год. 10.07.17 року.

Роз’яснити позивачу, що невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику подання та доданих до нього документів.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя О.М. Тітов