Справа № 817/308/17
Суддя: Зозуля Д.П.
Дата ухвалення: 2017-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

03 липня 2017 р.Р і в н е 817/308/17
16год. 35хв.

ОСОБА_1 окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зозулі Д.П. за участю секретаря судового засідання Ковальчук Г.М та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник не прибув,

відповідача: представник не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_2 приватного підприємства фірма "Промсервіс"
до ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області (Острозьке відділення)
про визнання протиправною та скасування вимоги, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Мале приватне підприємство фірма "Промсервіс" (далі МППФ "Промсервіс"), звернувся до ОСОБА_1 окружного адміністративного суду з позовом до відповідача, ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області (Острозьке відділення) про визнання протиправною та скасування податкової вимоги від 23.12.2016 №16787-17.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що своєчасно та в повному обсязі перераховував узгоджені податкові зобовязання з акцизного податку, у тому числі за квітень-грудень 2016 року.

Позивач в судове засідання не прибув, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. До початку судового засідання представник позивача подав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області (Острозьке відділення) адміністративний позов не визнала з підстав викладених в письмових запереченнях. Зокрема, контролюючим органом зауважено, що податковий борг платника податків перед бюджетом відображений у особовій карті (інтегрованій картці) платника податків.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч. 4 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Судом не визнавалася обов'язковою участь сторін в судовому засіданні. Відтак, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, на підставі наявних в матеріалах справи доказів, яких достатньо для вирішення справи по суті.

Враховуючи неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, та у відповідності до вимог ч. 1 ст. 41 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши у відкритому судовому засіданні подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення повністю з огляду на наступне.

На поштову адресу позивача ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області (Острозьке відділення) була направлена податкова вимога від 23.12.2016 №16787-17. Як вбачається з даної податкової вимоги, прийнята вона до позивача у звязку із тим, що станом на 22.12.2016 року сума податкового боргу МППФ "Промсервіс" за узгодженими грошовими зобовязаннями з акцизного податку з реалізації субєктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизними товарами в сумі 4788,00 грн. (а.с. 4).

Позивач використав процедуру адміністративного оскарження податкової вимоги, за наслідками якої скарги платника податків залишені без задоволення, а податкова вимога - без змін (а.с. 64, 65-66).

Згідно п.п.14.1.175 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання;

Судом встановлено, що у декларації акцизного податку за квітень 2016 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 4788,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 2423 від 17.05.2016 року на суму 4788,00 грн. У декларації акцизного податку за травень 2016 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 5086,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 557 від 30.06.2016 року на суму 5086,00 грн. У декларації акцизного податку за червень 2016 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 5006,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 1147 від 29.07.2016 року в сумі 5006,00 грн. У декларації акцизного податку за липень 2016 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 5458,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 1814 від 30.08.2016 року в сумі 5458,00 грн. У декларації акцизного податку за серпень 2016 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 6026,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 2496 від 30.09.2016 року в сумі 6026,00 грн. У декларації акцизного податку за вересень 2016 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 5881,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 626 від 28.10.2016 року в сумі 5881,00 грн. У декларації акцизного податку за жовтень 2016 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 6544,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 1422 від 29.11.2016 року в сумі 6544,00 грн. У декларації акцизного податку за листопад 2016 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 5906,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 160829860 від 28.12.2016 року в сумі 5906,00 грн. У декларації акцизного податку за грудень 2016 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 7410,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 728 від 30.01.2017 року в сумі 7410,00 грн. У декларації акцизного податку за січень 2017 року МППФ "Промсервіс" було задекларовано 6032,00 грн. податкових зобовязань, які були сплачені відповідно до платіжного доручення № 1604 від 02.03.2017 року в сумі 6032,00 грн. (а.с. 16-52).

Таким чином, за період квітень-грудень 2016 року та січень 2017 року позивачем було сплачено всі суми податкових зобовязань, задекларованих у податкових деклараціях акцизного податку. А тому висновки контролюючого органу про наявність заборгованості у платника податків перед бюджетом не підтверджуються фактичними обставинами справи.

Відповідно до п.223.1 ст.223 Податкового кодексу України, базовий податковий період для сплати акцизного податку відповідає календарному місяцю.

Згідно п.223.2 ст.223 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), платник податку з підакцизних товарів (продукції), вироблених або переобладнаних на митній території України; імпортер алкогольних напоїв та тютюнових виробів; субєкт господарювання роздрібної торгівлі, який здійснює реалізацію підакцизних товарів; оптовий постачальник електричної енергії подає щомісяця не пізніше 20 числа наступного періоду контролюючому органу за місцем реєстрації декларацію акцизного податку за формою, затвердженою у порядку, встановленому статтею 46 цього Кодексу.

Відповідно до п.57.1 ст.57 Податкового кодексу України, платник податків зобов'язаний самостійно сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, останнім днем сплати акцизного податку є 30-ий день після звітного періоду. Як вбачається з долучених до матеріалів справи платіжних доручень та податкових декларацій з акцизного податку, позивачем було сплачено акцизний податок повністю та у строки, встановленні Податковим кодексом України.

Разом із тим, відповідачем вказується на те, що податковий борг з акцизного податку виник в інтегрованій картці МППФ "Промсервіс" в результаті несплати 30.05.2016 року задекларованих податкових зобовязань в сумі 4788,00 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем було перераховано акцизний податок за квітень 2016 року за платіжним дорученням № 2423 від 17.05.2016 року на суму 4788,00 грн., через розрахунковий рахунок № 7532 у ПУАТ ФІДОБАНК (МФО 300175).

У п.п. 4 глави 2 Розділу 1 Інструкції "Про міжбанківський переказ коштів в Україні в національній валюті", затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 16.08.2006 року за № 320, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України від 06.09.2006 року за № 1035/12909 (далі Інструкція № 320), передбачено, що міжбанківський переказ виконується банками в строк, визначений правилами платіжної системи, який не може перевищувати трьох операційних днів відповідно до Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" від 05.04.2001 року № 2346-III (далі Закон "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні")

Підпунктом 1.21 ст.1 Закону "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" передбачено, що операційний день - частина робочого дня банку або іншої установи - учасника платіжної системи, протягом якої приймаються від клієнтів документи на переказ і документи на відкликання та можна, за наявності технічної можливості, здійснити їх обробку, передачу та виконання. Тривалість операційного дня встановлюється банком або іншою установою - учасником платіжної системи самостійно та закріплюється в їх внутрішніх нормативних актах.

Відповідно до п.2.19 глави 2 Інструкції "Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті", затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 року за № 22, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України від 29.03.2004 року за № 377/8976 (далі Інструкція № 22), розрахункові документи, що надійшли до банку протягом операційного часу, банк виконує в день їх надходження. Розрахункові документи, що надійшли після операційного часу, банк виконує наступного операційного дня.

Як вбачається з матеріалів справи, на платіжному дорученні № 2423 від 17.05.2016 року на суму 4788,00 грн. є відмітка банку про прийняття платіжного документу, а позивач подав розрахунковий документ, банку протягом операційного часу і банк виконав його в день його надходження. Отже, позивачем було перераховано акцизний податок за квітень 2016 року вчасно.

У п.2.15 глави 2 Інструкції № 22, порядок повернення банком своїм клієнтам оформлених ними розрахункових документів та супровідних документів визначається в договорах банківського рахунку клієнтів. Банк, повертаючи розрахунковий документ у день його надходження, має зробити на його зворотному боці напис про причину повернення документа без виконання (з обов'язковим посиланням на статтю закону України, відповідно до якої розрахунковий документ не може бути виконано, або/та главу/пункт нормативно-правового акта Національного банку, який порушено) та зазначити дату його повернення (це засвідчується підписами відповідального виконавця і працівника, на якого покладено функції контролера, та відбитком штампа банку).

Як вбачається з матеріалів справи, ПУАТ "ФІДОБАНК" не робив дії, передбачені п.2.15 глави 2 Інструкції № 22.

Разом із тим, згідно ст. 1 Закону Про платіжні системи та переказ грошей в Україні переказ грошей - це рух певної суми грошей з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому в готівковій формі.

Відповідно до п. 8.1 ст.8 Закону Про платіжні системи та переказ грошей в Україні банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження.

Згідно з п. 22.4 ст.22 Закону Про платіжні системи та переказ грошей в Україні ініціювання переказу вважається завершеним з моменту прийняття банком платника розрахункового документа на виконання.

Згідно п.32.1 ст.32 Закону "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов'язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів.

Відповідно до п.п.32.2 ст.32 Закону "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", у разі порушення банком, що обслуговує платника, встановлених цим Законом строків виконання доручення клієнта на переказ цей банк зобов'язаний сплатити платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми простроченого платежу за кожний день прострочення, що не може перевищувати 10 відсотків суми переказу, якщо інший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Згідно п.38.1 ст.38 Податкового кодексу України, виконанням податкового обов'язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов'язань у встановлений податковим законодавством строк.

Отже, виконання платником податкового обов'язку по перерахуванню в бюджет суми податкового зобов'язання та його сплати, пов'язане саме з моментом подання в банк платіжного доручення на перерахування відповідних сум податкових зобов'язань, а ініціювання переказу вважається остаточно завершеним і за подальший переказ сум податкового зобов'язання відповідальність несе банк.

Згідно п.п.14.1.153 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, податкова вимога - письмова вимога контролюючого органу до платника податків щодо погашення суми податкового боргу;

У разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов'язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення (п.59.1 ст.59 Податкового кодексу України).

Відповідно до п. 59.4 ст.59 Податкового кодексу України, податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов'язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення (п.59.5 ст.59 Податкового кодексу України).

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Згідно п.п.60.1.4 п.60.1 ст.60 Податкового кодексу України, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

Разом із тим, у п.129.6 ст.129 Податкового кодексу України передбачено таке. За порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.

Отже, визначальним фактором для предявлення письмової вимоги контролюючим органом до платника податків щодо погашення суми податкового боргу є наявність. податкового боргу саме з вини такого платника податків.

В даному випадку, як встановлено під час розгляду справи, позивач виконав усі дії, які від нього залежали для належного виконання податкових зобов'язань, а саме: своєчасно, 17 травня 2016 року, тобто у строки, встановлені Податковим кодексом України, подав до банківської установи платіжне доручення про перерахування до бюджету грошових зобовязань по акцизному податку за квітень 2016 року в сумі 4788,00 грн.

Також суд зазначає, що згідно п.2 Розділу І Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 року за № 422, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 року за № 751/28881 (далі Порядок № 422), інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Відповідно до п.п.1 п.1 Розділу ІІ Порядку № 422, з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

З наведеного вбачається, що інтегрована картка платника є формою обліку, що здійснює контролюючий орган з метою відстеження стану розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами. При цьому, нарахування та/або сплата податкового зобов'язання здійснюється виключно на підставі податкової декларації, в силу дії п.46.1 ст.46 Податкового кодексу України, яким передбачено наступне. Податкова декларація, розрахунок (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов'язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Таким чином, підставою для нарахування податків і зборів є саме податкова декларація платника податків, а не інтегрована картка платника. За таких підстав контролюючий орган не має належних і допустимих доказів боргу платника податків.

В ході розгляду справи відповідачем в порядку виконання обовязку, покладеного на нього ч.2 ст.71 КАС України, не доведено суду жодних обставин, які б свідчили про наявність вини позивача у невиконанні банком (ПУАТ "ФІДОБАНК") поданого позивачем платіжного доручення від 17.05.2016 року на переказ коштів (помилки в реквізитах, відсутності коштів на рахунку тощо), обставин, що б вказували на обізнаність позивача щодо неможливості виконання банком платежу до бюджету, або ж обставин неподання такого платіжного доручення до банку тощо.

Викладене свідчить про відсутність з боку позивача порушень у звязку із здійсненням заходів по перерахуванню через ПУАТ ФІДОБАНК" податкових зобовязань з акцизного податку, про відсутність з його боку вини у не зарахуванні коштів до бюджету.

Тобто, визначена оскаржуваною податковою вимогою сума боргу позивача у загальному розмірі 4788,00 грн. не підтверджується документально та спростовується наданими позивачем доказами, у тому числі платіжним документом про сплату узгоджених сум грошових зобовязань.

Згідно з п.1 ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Разом з тим, частиною 2 ст.71 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Під час розгляду даної справи відповідачем в порядку виконання обовязку, передбаченого ч. 2 ст. 71 КАС України, не доведено суду, а судом не встановлено наявності з боку позивача порушень по сплаті (перерахуванню) податку, визначена оскаржуваною податковою вимогою сума боргу позивача не підтверджується документально, а тому у суду відсутні правові підстави для висновку про законність оскаржених податкової вимоги та рішення про опис майна товариства у податкову заставу.

Наведені відповідачем доводи не спростовують висновків суду у даній справі та не доводять зворотного.

Згідно ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійсненні нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі. Враховуючи наведене, позивачу слід присудити за рахунок бюджетних асигнувань ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області (Острозьке відділення) 1600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп. судового збору, сплаченого згідно платіжного доручення № 1444 від 24.02. 2017 року (а.с. 2).

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати податкову вимогу ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області (Острозьке відділення) від 23.12.2016 № 16787-17.

Присудити на користь позивача ОСОБА_2 приватного підприємства фірма "Промсервіс" за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень ОСОБА_1 ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області (Острозьке відділення) судовий збір у розмірі 1600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через ОСОБА_1 окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Зозуля Д.П.