Справа № 489/3294/16-а
Суддя: Мороз В.Ф.
Дата ухвалення: 2017-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
УХВАЛА

21 червня 2017 року м. Київ К/800/20249/17

Суддя Вищого адміністративного суду України Мороз В.Ф., перевіривши касаційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на постанову Ленінського районного суду м. Миколаєва від 10 березня 2017 року та ухвалу Одеського апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною та скасування постанови,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправними дії Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 17.11.2015 №287 по справі про адміністративне правопорушення.

Постановою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 10.03.2017, залишеною без змін ухвалою Одеського апеляційного адиміністративного суду від 27.04.2017, позов задоволено. Поновлено строк звернення до суду. Визнано незаконною та скасовано постанову №287 від 17.11.2015 винесену головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Миколаївській області Марштупою М.М. про накладання на ОСОБА_1 стягнення штрафу 6800 грн. за частиною 11 статті 96 КУпАП.

У касаційній скарзі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, не погоджуючись з даними рішеннями, посилаючись на допущені судами порушення норм матеріального і процесуального права, просить скасувати судові рішення першої та апеляційної інстанції, та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову.

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з огляду на наступне.

Судами встановлено, що у період з 02.11.2015 по 06.11.2015 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області проведено позапланову перевірку з питань дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Реконструкція коридору (літера «а»», розташованого за адресою: АДРЕСА_1, за результатом якої складено акт від 06.11.2015.

Зазначеною перевіркою встановлено порушення статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №461.

Під час архітектурно-будівельного контролю інспектором у відношенні ОСОБА_1 складено протокол від 06.11.2015 про адміністративні правопорушення, передбачені частинами 1, 5, 11 статті 96 КУпАП, в якій зазначено про розгляд питання про притягнення позивача до адміністративної відповідальності на 17.11.2015 о 09:00 год.

17.11.2015 Управлінням прийнято постанову №287, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 11 статті 96 КУпАП, та на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800 грн.

Підставою для накладення на позивача адміністративного стягнення стало не виконання вимог чинного законодавства щодо прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкту, що знаходиться у власності позивача.

Як вбачається з оскаржуваної постанови, питання про наявність підстав для притягнення позивача до адміністративної відповідальності встановлено на підставі акту перевірки від 06.11.2015, протоколу про адміністративне правопорушення від 06.11.2015, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.11.2015 №326.

За правилами п.п. 18, 19 Порядку від 23.05.2011 року №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно із п. 20 Порядку від 23.05.2011 року №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за обов'язковою участю суб'єкта містобудування або його представника, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Інспекції у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Вказані акт, протокол і припис складаються у присутності суб'єкта містобудування або його представника, який має ознайомитись із протоколом, актом та приписом і отримати їх другий примірник, а у разі відмови суб'єкта містобудування, його представника від підписання акту, протоколу та припису, зазначені документи надсилаються йому поштовим зв'язком.

Разом з цим, за правилами п.п. 12, 13 Порядку від 23.05.2011 року №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

В свою чергу, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас, як встановлено судами та вбачається з матеріалів перевірки, позивач не був присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, висновки перевірки про можливі порушення складені без урахування його пояснень або заперечень тощо.

Відповідно до статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Так, судами встановлено, що позивач не був присутнім під час вирішення питання про притягнення його адміністративної відповідності та у контролюючого органу не було відомостей про належне сповіщення позивача про розгляд справи про виявлене під час перевірки порушення.

Суд погоджується з висновком судів попередніх інстанцій, що ДАБК притягуючи позивача до адміністративної відповідальності порушило його права передбачені частиною 1 статті 268 КУпАП, а тому постанова №287 від 17.11.2015 підлягає скасуванню.

Пунктом 5 частини 5 статті 214 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційна скарга є необґрунтованою і викладені в ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи.

За змістом цієї норми касаційна скарга повинна містити посилання на помилкове та/або неправильне застосування норм матеріального права при вирішенні справи та/або порушення судами норм процесуального права (у разі оскарження судового рішення по суті -пояснення, яким чином такі порушення вплинули на правильність вирішення справи).

Виходячи зі змісту касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень, які відповідають усталеній практиці Вищого адміністративного суду України у цій категорії справ, ця касаційна скарга є необґрунтованою, а викладені в ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи, оскільки заявник не наводить підстав, які б дозволили вважати, що суди неправильно застосували норми матеріального або процесуального права.

Керуючись статтями 211, 213, пунктом 5 частини 5 статті 214 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за скаргою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на постанову Ленінського районного суду м. Миколаєва від 10 березня 2017 року та ухвалу Одеського апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною та скасування постанови.

Копію ухвали разом з доданими до касаційної скарги матеріалами направити скаржнику.

Ухвала може бути переглянута Верховним Судом України у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Суддя В.Ф. Мороз