Справа № 513/886/16-а
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2017-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2017 р.м. ОдесаСправа № 513/886/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Кожокар Т.Я.
Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді - Єщенка О.В.

суддів - Димерлія О.О.

- Домусчі С.Д.

За участю: секретаря - Недашковської Я.О.

позивача - ОСОБА_2

представника позивача - ОСОБА_3 (угода від 12.08.2016 року)

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на постанову Саратського районного суду Одеської області від 16 березня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 11.08.2016 року №678 про притягнення до адміністративної відповідальності та накладення штрафу у сумі 5 950 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що оскаржувана постанова прийнята за результатом архітектурно-будівельного контролю, проведеного з порушенням вимог Закону, та складена на необґрунтованих та безпідставних висновках відповідача про порушення позивачем правил містобудівного законодавства. Зазначені обставини свідчать про безпідставність оскаржуваного рішення та необґрунтованість адміністративного стягнення.

Постановою Саратського районного суду Одеської області від 16 березня 2017 року адміністративний позов задоволено. Суд визнав протиправною та скасував постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області № 578 від 11 серпня 2016 року в справі про адміністративне правопорушення, складену стосовно ОСОБА_2 за ч.5 ст. 96 КУпАП, провадження в справі закрив.

В апеляційній скарзі Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судове рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та як вбачається з матеріалів справи, головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю органів з державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_2 на об'єкті будівництва - будівництво дачного будинку за адресою: вул. Курортна, 70/16, р/з «Расєйка», с. Приморське, Татарбунарського району, Одеської області, за результатами якої складено акт від 28.07.2016 року (а.с. 10).

Зазначеною перевіркою встановлено, що виконані ОСОБА_2 будівельні роботи з нового будівництва дачного будинку на земельній ділянці за вищевказаною адресою не відповідають будівельному паспорту на забудову земельної ділянки №016-П від 20.12.2012 року, а саме самовільно збудовано сарай літ. «В» та вбиральня літ «Д» без внесення змін у будівельний паспорт та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, у зв'язку із чим порушено ч. 1 ст. 27, п. 8 ст. 34, п. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також, під час перевірки складено припису від 28.07.2016 року про усунення виявлених порушень містобудівного законодавства у строк до 28.08.2016 року та протокол про адміністративне правопорушення від 28.07.2016 року (а.с. 12-13, 14).

Зі змісту вказаних матеріалів перевірки вбачається, що від їх одержання позивач відмовився, у зв'язку із чим 29.07.2016 року вони були надіслані поштою на адресу позивача.

Розглянувши матеріали перевірки, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області 11.08.2016 року винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №578, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 950 грн. (а.с. 5-6).

Не погоджуючись із накладенням адміністративного стягнення, посилаючись на його безпідставність і необґрунтованість, позивач звернувся до суду із цим позовом, в якому ставиться питання про скасування рішення суб'єкта владних повноважень.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що архітектурно-будівельний контроль у відношенні позивача проведено з порушенням установленого порядку, а тому оскаржувана постанова про накладення штрафу не відповідає вимогам чинного законодавства та вбачаються всі підстави для її скасування і закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції не погоджується, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.п. 17, 18, 20 Порядку від 23.05.2011 року №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно із п.п. 21, 22 Порядку від 23.05.2011 року №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

Разом з цим, за правилами п.п. 12, 13 Порядку від 23.05.2011 року №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

В свою чергу, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за обов'язковою участю суб'єкта містобудування або його представника, які будують або збудували об'єкт будівництва.

При цьому, участь суб'єкта містобудування зумовлюється необхідність подання органу контролю всіх необхідних документів, в тому числі надання пояснень, що стосуються предмета перевірки та підтверджують правомірність здійснення дій у сфері будування.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Інспекції у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Вказані акт, протокол і припис складаються у присутності суб'єкта містобудування або його представника, який має ознайомитись із протоколом, актом та приписом і отримати їх другий примірник, а у разі відмови суб'єкта містобудування, його представника від підписання акту, протоколу та припису, зазначені документи надсилаються йому поштовим зв'язком.

Як вбачається з матеріалів перевірки, державний архітектурно-будівельний контроль на об'єкті проведений у присутності позивача, від підписання акту перевірки, надання пояснень або заперечень він відмовився, про що у матеріалах зроблено відповідні відмітки та ці документи направлені позивачу поштовим зв'язком, що у повній мірі відповідає вищенаведеним положенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Разом з цим, колегія суддів враховує ту обставину, що державний архітектурно-будівельний контроль у відношенні позивача проведений із дослідження містобудівної документації щодо об'єкта будівництва, а саме будівельного паспорту від 20.12.2012 року №016-П, що свідчить про подання позивачем необхідних документів під час контролю на вимогу контролюючого органу та спростовує його доводи про відсутність суб'єкта будування під час такого заходу та однобічність перевірки.

На думку колегії суддів, зазначені обставини безумовно ініціюють контролюючий орган, за наявності усіх необхідних документів, завершити заходи контролю та у разі виявлення відповідних порушень - зафіксувати ці порушення в акті перевірки, протоколі та направити ці матеріали на розгляд керівнику органу для подальшого вирішення питання про наявність підстав для притягнення особи до відповідальності.

При цьому, колегія суддів враховує ту обставину, що під час вирішення питання про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, це питання вирішувалось за його участю та будь-яких додаткових документів, які б спростовували виявлені порушення позивач не надав.

Більш того, позивач фактично не заперечує той факт, що забудова земельної ділянки шляхом будування, в тому числі сараю літ. «В» та вбиральні літ «Д», не передбачена у будівельному паспорті, виданому щодо будівельних робіт з нового будівництва дачного будинку на земельній ділянці за адресою: вул. Курортна, 70/16, р/з «Расєйка», с. Приморське, Татарбунарського району, Одеської області.

Відомості щодо забудови вказаної земельної ділянки у фактичному порядку будування не були відображені і у відповідних повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи викладене, оскільки державний архітектурно-будівельний контроль у відношенні позивача проведений з дотриманням установленого порядку, на підставі необхідних документів, накладення адміністративного стягнення відбулось із наданням можливості позивачу спростувати виявлені порушення, надати відповідні пояснення чи зауваження, а висновки щодо виявленого правопорушення є обґрунтованими, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваної постанови та задоволення адміністративного позову.

З огляду на викладене, оскільки суд першої інстанції неповно з'ясував обставини справи, надав невірну оцінку обставинам справи, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідно до ст. 202 КАС України підлягає скасуванню з винесенням нової постанови про відмову у адміністративні позову.

Керуючись ст.ст. 195, 196, п. 3 ч. 1 ст. 198, ст. 202, ч. 2 ст. 205, ст.ст. 207, 254 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - задовольнити.

Постанову Саратського районного суду Одеської області від 16 березня 2017 року - скасувати.

Ухвалити у справі нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконною та скасування постанови - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення, однак може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня виготовлення повного тексту.

Повний текст постанови складено та підписано 03.07.2017 року.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

С.Д. Домусчі