Справа № 802/839/17-а
Суддя: Альчук Максим Петрович
Дата ухвалення: 2017-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

27 червня 2017 р. Справа № 802/839/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Альчука Максима Петровича,

за участю секретаря судового засідання: Шевченка Р.В.

представників позивача: Гаврилюка О.В., Грицуна В.Б.

представників відповідача: Радевич О.М., Химич І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом: Відділу освіти Літинської районної державної адміністрації

до: Північного офісу Держаудитслужби

про: визнання протиправним та скасування рішення в частині

ВСТАНОВИВ:

Відділ освіти Літинської районної державної адміністрації (далі - Відділ) звернувся до суду з адміністративним позовом про визнання протиправною та скасування вимоги Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області № 26-02-05-14/2472 від 11.05.2017 року "Щодо усунення порушень законодавства".

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідачем було проведено перевірку державних закупівель у відділі освіти Літинської районної державної адміністрації за період з 01.01.2016 року по 31.01.2017 року, якою встановлено ряд недоліків, що відображені в акті перевірки від 30.03.2017 року № 05-34/1. За результатами перевірки на адресу позивача направлено лист-вимогу 26-02-05-14/2472 від 11.05.2017 року "Щодо усунення порушень законодавства", яким зобов'язано опрацювати матеріали перевірки та усунути виявлені порушення в установленому законодавством порядку. Позивач не погоджується із висновками контролюючого органу. При цьому зазначає, що контролюючим органом безпідставно зроблені висновки щодо порушень при закупівлі робіт з реконструкції частини господарської будівлі під опалювальний пункт на альтернативних видах палива, теплотраси та влаштування системи опалення СЗШ І-ІІІ ступенів с. Бруслинів Літинського району Вінницької області.

В судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги з підстав, наведених у позовній заяві. Наголосили на тому, що оскаржуваною вимогою порушуються права та інтереси Відділу, оскільки цим рішенням суб'єкта владних повноважень на нього безпідставно покладено обов'язок вчинити дії, які не ґрунтуються на вимогах закону та не відповідають наявним у позивача документам. Просили суд адміністративний позов задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні заперечували щодо задоволення позову з мотивів, наведених у письмових запереченнях (а.с. 88-93). Пояснили суду, що оскарженою вимогою зобов'язано позивача опрацювати матеріали перевірки та усунути виявлені порушення в установленому законодавством порядку. Представники відповідача стверджують, що така вимога органу державного фінансового контролю безпосередньо не порушує прав позивача та не спричиняє для нього негативних наслідків. Механізм реалізації цієї вимоги, в разі її невиконання в добровільному порядку, можливий у спосіб звернення органу державного фінансового контролю до суду з позовом про стягнення виявлених збитків. Водночас збитки стягуються в судовому порядку за позовною заявою, поданою органом державного фінансового контролю. Наявність підстав для стягнення збитків, тобто фактично наявність встановлених Держаудитслужбою в ході ревізії порушень вимог законодавства, з якими не погоджується підконтрольна установа, та правомірність обчислення збитків перевірятиме суд, який розглядатиме позов органу державного фінансового контролю у випадку звернення із таким, що свідчить про неможливість задоволення заявлених позовних вимог. По суті виявлених порушень представники відповідача зазначили про відсутність необхідної документації конкурсних торгів (антикорупційної програми та наказу про призначення уповноваженого з антикорупційної програми юридичної особи, або листа про законодавчі підстави ненадання таких документів, а також довідки про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів), розбіжність змісту пропозиції конкурсних торгів ціновій пропозиції та обсягу робіт, невиконання звіту закупівлі. Також представники відповідача в цілому не заперечили того, що оскаржувана вимога стосується зокрема і коригування діяльності Відділу на майбутнє, адже висновки за результатами перевірки та виявлені у ході її проведення порушення повинні враховуватись підконтрольною установою.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд доходить висновку, що у задоволенні адміністративного позову належить відмовити.

Судом встановлено, що відповідно до абз. 3 п. 4 Порядку проведення перевірок державних закупівель Державною фінансовою інспекцією та її територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 року № 631, із змінами, на підставі направлень від 31.01.2017 року № 59, 60, 61 від 07.03.2017 року, виданих начальником Управління Північного офісу Держаудит служби у Вінницькій області посадовими особами відповідача проведена перевірка державних закупівель у відділі освіти Літинської райдержадміністрації за період з 01.01.2016 року по 31.01.2017 року.

Результати проведеної ревізії оформлені актом № 06-34/1 від 30.03.2017 року, згідно якого встановлено порушення державних закупівель.

На підставі відомостей, відображених в акті ревізії, посадовими особами Держаудитслужби сформовано та направлено на адресу позивача лист-вимогу № 26-02-05-14/2472 від 11.05.2017 року.

Згідно вказаної вимоги під час проведення перевірки державних закупівель встановлено порушення законодавства у сфері державних закупівель, які не усунуті, зокрема:

1.При здійсненні закупівлі робіт з реконструкції частини господарської будівлі під опалювальний пункт на альтернативних видах палива, теплотраси та влаштування системи опалення СЗШ І-ІІІ ступенів по вул. Миколи Короля, 26 в с. Бруслинів, Літинського р-ну, Вінницької області (далі - Реконструкція системи опалення), комітетом з конкурсних торгів Відділу освіти (далі - Комітет) пропозиції конкурсних торгів учасників ТОВ "Агропром-М" та TOB "ПоділлятеплоенергоінБест" не відхилено, як таких, що не відповідали умовам документації конкурсних торгів (далі - Документація) та не відмінено торги, у разі якщо до оцінки допущено пропозиції менше, ніж двох учасників, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 29, ч. 1 ст. 30 Закону України від 10.04.2014 №1197-VII "Про здійснення державних закупівель" із змінами (далі - Закон № 1197-VII).

Так, у складі пропозиції конкурсних торгів ТОВ "Агропром-М" надано локальні кошториси, окремі позиції яких, в частині обсягів робіт, не відповідають "Технічним вимогам", вказаних Замовником у Додатку 2 до Документації.

Крім того, в Основних умовах до договору про закупівлю (лист від 21.07.2016 №92/07) та в проекті договору №07/21 пропозиції даного учасника, зазначена сума виконання договору 1 709508 грн. (з ПДВ), тоді як в пропозиції конкурсних торгів (лист від 21.07.2016 №90/07) вказано суму - 1477056,77 грн.

Крім того, Документацією передбачено надання учасниками в складі пропозицій конкурсних торгів інформацію (довідка, складена учасником в довільній формі), де зазначено прізвище, ім'я та по батькові, а також контактні телефони особи, до якої можна звертатись з приводу виправлення арифметичної помилки, в разі її виявлення замовником. В недотримання вищезазначеного вказані довідки в складі пропозицій учасників ТОВ "Агропром-М" та ТОВ "Поділлятеплоенергоінвест" відсутні.

Одночасно, переможцем процедури закупівлі ТОВ "Агропром-М" не надано усіх документів (копії антикорупційної програми переможця та наказу про призначення уповноваженого з антикорупційної програми юридичної особи, або лист-пояснення в довільній формі за власноручним підписом уповноваженої особи переможця та завірений печаткою (у разі наявності), в якому зазначено законодавчі підстави ненадання таких документів, а також оригінал або нотаріально завірена копія довідки про відсутність заборгованості з податків і зборів (обов'язкових платежів), що контролюються територіальними органами Державної фіскальної служби України, дійсної на момент його подання (для юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) та відповідно не підтверджено усі підстави, визначені п. 1-1 ч.1, п. 1 ч. 2 ст. 17 Закону № 1197, чим не дотримано вимог Додатку 1 "Кваліфікаційні критерії до учасників відповідно до статті 16 Закону, вимоги, встановлені статтею 17 Закону" Документації.

2. Умови укладеного договору з переможцем торгів ТОВ "Агропром-М" відрізняються від Основних умов, які будуть включені до договору закупівлі, поданими у складі його пропозиції, а також від Технічних вимог Документації, як в частині невідповідності предмету договору (видів та об'ємів робіт, посилання на нормативні документи), так і ціни, чим порушено ч. 2 ст. 31, ч. 5 ст. 40 Закону № 1197-VII, п. 7 Загальних умов укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 року № 668.

3. Укладений договір з переможцем торгів ТОВ "Агропром-М" виконаний, проте на момент проведення перевірки звіт про виконання договору на веб-порталі Уповноваженого органу не оприлюднений, чим порушено ч. 1 ст. 10 Закону 1197-УІІ.

Крім того, за результатами перевірки державних закупівель встановлено порушення щодо завищення розміру витрат на здійснення технічного нагляду на суму 182,47 грн., внаслідок недотримання п. 5.8.13 Правил визначення вартості будівництва ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, прийнятих наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 року № 293, чим завдано матеріальної шкоди (збитків) бюджету, що відповідно до ст. 193, 218 Господарського кодексу України від 16.01.2003 року № 436-ІV підлягає уточненню з моменту виявлення.

Для усунення виявлених під час перевірки порушень, позивачу запропоновано опрацювати матеріали перевірки та усунути виявлені порушення в установленому законодавством порядку.

Вирішуючи дану адміністративну справу суд зазначає, що правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регулюються Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон).

Відповідно до ст.1 Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Президентом України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно ч. 1, 2 ст. 2 Закону головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов'язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов'язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб'єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб'єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.6.2016 року № 519-р функції і повноваження Державної фінансової інспекції, що припиняється, покладено на Державну аудиторську службу України, повноваження якої затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року № 43 "Про затвердження Положення про Державну аудиторську службу України".

Постановою Кабінету Міністрів України від 6.04.2016 року № 266 "Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби" утворено як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби за переліком згідно з додатком 1.

Реорганізовано територіальні органи Державної фінансової інспекції шляхом їх приєднання до відповідних міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби за переліком згідно з додатком 2.

Установлено, що міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби є правонаступниками територіальних органів Державної фінансової інспекції, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови.

При цьому утворено як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби: Північний офіс Держаудитслужби Північно-східний офіс Держаудитслужби, Південний офіс Держаудитслужби, Західний офіс Держаудитслужби, Східний офіс Держаудитслужби.

Згідно вказаної Постанови Держфінінспекція у Вінницькій області реорганізована в Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області без права юридичної особи та приєднана у якості структурного підрозділу до Північного офісу Держаудитслужби.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 року державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно пп. 3 п. 4 Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань зокрема реалізує державний фінансовий контроль через здійснення перевірки державних закупівель.

Згідно із пп. пп. 6, 16 п. 6 Положення Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право:

- перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси та інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, дані на електронних носіях, проводити перевірку фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо);

- пред'являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов'язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями п. 7 ст. 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", згідно з якими органу державного фінансового контролю надано право пред'являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов'язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.

Як вбачається з листа-вимоги № 26-02-05-14/2472 від 11.05.2017 року "Щодо усунення порушень законодавства", відповідач вимагає, щоб позивач опрацював матеріали перевірки та усунув виявлені порушення законодавства в установленому законодавством порядку.

Водночас, на переконання суду, така вимога органу державного фінансового контролю є неконкретизованою, а з її змісту неможливо встановити, яким чином підконтрольній установі слід усунути виявлені в ході перевірки порушення та що саме слід розуміти під усуненням порушення законодавства в установленому законодавством порядку.

Більше того, суд зауважує, що вищевказана вимога не містить однозначного посилання органу державного фінансового контролю на необхідність усунення Відділом виявлених порушень саме шляхом відшкодування нарахованих за результатами перевірки збитків.

У судовому засіданні представники відповідача зазначили, що направлена на адресу позивача вимога насамперед переслідує мету відшкодування виявлених під час перевірки збитків, але також стосується і коригування роботи Відділу на майбутнє, оскільки висновки за результатами перевірки мають враховуватись підконтрольною установою.

Аналогічна позиція відповідача щодо фактичного змісту оскаржуваної вимоги прослідковується і з письмових заперечень Північного офісу Держаудитслужби на позовну заяву.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що вимога відповідача спрямована як на відшкодування Відділом заподіяних матеріальних збитків, так і на коригування його діяльності з метою недопущення виявлених у ході перевірки порушень. При цьому суд бере до уваги те, що вимога є обов'язковою для виконання позивачем, як підконтрольною установою.

Отже, відповідач встановлює для позивача алгоритм поведінки (обов'язок вчинити дії), з яким останній категорично не згідний, але зобов'язаний виконувати, оскільки цього вимагають приписи Закону.

Відтак суд не може не врахувати того, що право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантоване ч. 2 ст. 55 Конституції України.

Також згідно з ч. 1 ст. 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Відмова від права на звернення до суду є недійсною ч. 5 ст. 6 КАС України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Таким чином, зважаючи на те, що оскаржувані вимоги Північного офісу Держаудитслужби за своїм змістом фактично спрямовані на коригування роботи Відділу, а отже порушують, як стверджує позивач, його прав та інтереси, суд вважає необхідним при вирішенні цього публічно-правового спору надати оцінку законності таких вимог відповідача.

Як вбачається зі змісту акту перевірки № 06-34/1 від 30.03.2017 року (а.с. 22), проведеною перевіркою встановлено, що Замовником відхилено не відхилено пропозиції конкурсних торгів учасників, які не відповідали вимогам, встановлених у документації, та не відмінено торги у разі якщо до оцінки допущено пропозиції менше ніж двох учасників.

Проте зазначені висновки суд вважає безпідставними.

Відповідно до п. 1-1 ч. 1 ст. 17 чинного на час проведення торгів Закону України "Про здійснення державних закупівель" замовник приймає рішення про відмову учаснику, учаснику попередньої кваліфікації в участі у процедурі закупівлі, попередній кваліфікації учасників та зобов'язаний відхилити пропозицію конкурсних торгів (кваліфікаційну, цінову пропозицію) учасника (учасника попередньої кваліфікації) у разі, якщо відомості про юридичну особу, яка є учасником або учасником попередньої кваліфікації, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення, або зазначена юридична особа не має антикорупційної програми чи уповноваженого з антикорупційної програми юридичної особи у випадку, коли вони є обов'язковими відповідно до закону.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 17 цього Закону замовник може прийняти рішення про відмову учаснику, учаснику попередньої кваліфікації в участі у процедурі закупівлі, попередній кваліфікації учасників та може відхилити пропозицію конкурсних торгів (кваліфікаційну, цінову пропозицію) учасника (учасника попередньої кваліфікації) у разі, якщо учасник або учасник попередньої кваліфікації має заборгованість із сплати податків і зборів (обов'язкових платежів).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 29 цього Закону замовник відхиляє пропозицію конкурсних торгів у разі, якщо наявні підстави, зазначені у статті 17 та частині сьомій статті 28 цього Закону.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 1 ст. 62 Закону України "Про запобігання корупції" в обов'язковому порядку антикорупційна програма затверджується керівниками юридичних осіб, які є учасниками попередньої кваліфікації, учасниками процедури закупівлі відповідно до Закону України "Про здійснення державних закупівель", якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг), робіт дорівнює або перевищує 20 мільйонів гривень.

Системний аналіз викладених правових норм свідчить про обов'язок замовника щодо відмови учасникам процедури закупівлі та зобов'язання відхилення пропозицій конкурсних торгів у разі відсутності в учасників антикорупційної програми чи уповноваженого з антикорупційної програми, у випадку, коли вони є обов'язковими відповідно до закону. Натомість наявність або відсутність обставин, визначених ч. 2 ст. 17 статті, надає замовнику право відхилити пропозицію конкурсних торгів.

Матеріали справи свідчать про те, вартість закупівлі послуг в спірних правовідносинах складає 1,477 млн. грн. З огляду на викладене суд не може погодитись із висновками акту перевірки щодо необхідності відхилення пропозицій конкурсних торгів у разі відсутності в учасників антикорупційної програми чи уповноваженого з антикорупційної програми.

Також суд критично ставиться до висновків про обов'язковість у переліку документів оригіналу або нотаріально завіреної копії довідки про відсутність заборгованості з податків і зборів (обов'язкових платежів) учасників, з огляду на попередній висновок щодо права самостійного визначення підстав для відмови в участі у торгах замовником згідно ч. 2 ст. 17 Закону. При цьому, спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених п. 1 цієї норми, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі.

Крім того, згідно із ч. 1 ст. 30 "Про здійснення державних закупівель" замовник відміняє торги в разі якщо до оцінки допущено пропозиції менше ніж двох учасників.

Матеріали перевірки свідчать про те, що згідно Реєстру отриманих пропозицій конкурсних торгів від 11.08.2016 року, Протоколу розкриття пропозицій конкурсних торгів від 11.08.2016 року у визначений Документацією термін, комітетом отримано пропозиції конкурсних торгів від семи учасників. Згідно протоколу засідання комітету від 06.09.2016 року відхилено пропозиції п'яти учасників по причині їх не відповідності умовам Документації. 06.09.2016 року комітетом з конкурсних торгів проведено оцінку пропозицій двох учасників допущених до процедури оцінки ТОВ "Агропром-М" та ТОВ "Поділлятеплоенергоінвест", за результатами якої визначено переможцем ТОВ "Агропром-М", пропозиція якого була найбільш вигідною.

Враховуючи викладене, доводи представників відповідача про необхідність відміни торгів замовником у зв'язку із допуском до оцінки пропозицій менше ніж двох учасників також є необґрунтованими.

Щодо встановлення під час перевірки порушень п. 2 Розділу V "Оцінки пропозицій конкурсних торгів та визначення переможця" щодо ненадання ТОВ "Агропром-М" та ТОВ "Поділлятеплоенергоінвест" довідок про контактних осіб учасників, до яких можна звертатись з приводу виправлення арифметичної помилки, в разі її виявлення замовником.

Листом від 10.08.2016 року № 98.9/08 ТОВ "Агропром-М" надало згоду на виправлення арифметичних помилок, допущених у пропозиції торгів (у разі їх виявлення). Тому для виправлення замовнику не потрібно звертатися до учасника.

Позивач у своєму позові також посилається на лист і щодо іншого учасника, однак відповідного документального підтвердження суду не надав.

Натомість суд звертає увагу, що дані обставини жодним чином не впливають на висновки щодо необхідності відхилення пропозицій учасників конкурсних торгів та їх відміни.

Щодо порушень в частині невідповідності окремих пропозицій переможця конкурсних торгів ТОВ "Агропром-М" умовам договору про закупівлю.

Відповідно до ч. 2 ст. 31 Закону № 1197-VII замовник укладає договір про закупівлю з учасником, пропозицію конкурсних торгів якого було акцептовано, не пізніше ніж через 30 днів з дня акцепту пропозиції відповідно до вимог документації конкурсних торгів та акцептованої пропозиції.

Договір про закупівлю укладається в письмовій формі відповідно до положень Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 40 Закону № 1197-VII).

Згідно ч. 5 ст. 40 № 1197-VII умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту пропозиції конкурсних торгів або цінової пропозиції (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов'язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

4) продовження строку дії договору та виконання зобов'язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об'єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі;

5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);

6) зміни ціни у зв'язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу інфляції, зміни курсу іноземної валюти або показників Platts у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни залежно від зміни такого курсу або таких показників, зміни біржових котирувань, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю;

8) зміни умов у зв'язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

Як свідчать матеріали справи, умови договору підряду № 09/20 від 20.09.2016 року з виконання комплексу робіт по реконструкції частини господарської будівлі під опалювальний пункт на альтернативних видах палива, теплотраси та влаштування системи опалення СЗШ І-ІІІ ступенів с. Бруслинів Літинського району Вінницької області, не відрізняються від змісту пропозиції конкурсних торгів та ціновій пропозиції яка визначена в одній вартості 1477056,77 грн.

Щодо порушення завищення розміру витрат на здійснення технічного нагляду на суму 182,47 грн.

Перевіркою встановлено завищення об'ємів виконаних ремонтних робіт, однак до її завершення зайво включену суму оплати 11678,50 грн. визнано позивачем та повернуто. Враховуючи те, що акти приймання виконаних робіт приймалися до оплати за підписами відповідальної за здійснення технічного нагляду особи ФОП ОСОБА_1 та начальника Відділу, висновки щодо завищення розміру витрат на здійснення технічного нагляду є обґрунтованими.

Водночас суд вважає не переконливими доводи позивача про подання звіту про виконання договору.

Так, відповідно до п. 7 Розділу IX Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що процедури закупівель товарів, робіт та послуг, розпочаті до введення в дію цього Закону, завершуються відповідно до порядку, що діяв до введення в дію цього Закону.

Процедуру закупівлі послуг з реконструкції розпочато 04.07.2016 року та розміщено оголошення про її проведення на веб-порталі Уповноваженого органу 11.07.2016 року у відповідності до вимог Закону № 1197-VII, тобто до набрання чинності Законом України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону № 1197-VII замовник безоплатно подає для оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме звіт про виконання договору - протягом трьох робочих днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання.

Перевіркою встановлено, що договір № 09/20 від 20.09.2016 року виконаний, проте звіт про його виконання на веб-порталі Уповноваженого органу не оприлюднений.

Одночасно суд не приймає до уваги посилання позивача на недотримання відповідачем порядку здійснення контролю за відсутності встановленого Мінфіном зразка Направлення для проведення перевірки державних закупівель, оскільки такий зразок затверджений Наказом Державної аудиторської служби України № 45 від 01.08.2016 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 09.08.2016 року за № 1104/29234.

Разом із тим, адміністративний позов Відділу не може бути задоволений, оскільки при вирішенні даного спору суд повинен врахувати практику Верховного Суду України (постанови від 28.10.2014 року у справі № 21-462а14, від 20.05.2014 року у справі № 21-93а14, від 13.05.2014 року у справі № 21-89а14, від 15.04.2014 року у справах №№ 21-40а14 та 21-63а14), відповідно до якої вимога органу державного фінансового контролю про усунення порушень, виявлених в ході перевірки підконтрольних установ, є обов'язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства. Виявлені під час ревізії збитки, завдані державі чи об'єкту контролю, відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення органу державного фінансового контролю до суду з відповідним позовом.

Отже, невиконання позивачем вимоги № 26-02-05-14/2472 від 11.05.2017 року може бути підставою для звернення Держаудитслужби до суду з позовом про стягнення заподіяних матеріальних збитків.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. 1 ст. 71 КАС України), а згідно із ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши досліджені в ході розгляду справи докази в їх сукупності, суд приходить до переконання, що у задоволенні адміністративного позову належить відмовити.

З урахуванням вимог ст. 94 КАС України сплачений при зверненні до суду судовий збір позивачу не присуджується.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Альчук Максим Петрович