Справа № 242/4937/16-а
Суддя: Пирогова Л. В.
Дата ухвалення: 2017-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №242/4937/16-а
Провадження №2-а/242/8/17
ПОСТАНОВА

і м е н е м У к р а ї н и

05 липня 2017 року Селидівський міського суду Донецької області у складі головуючого судді Пирогової Л. В., розглянувши в письмовому провадженні матеріали справи за заявою ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2, до Курахівської селищної ради про здійснення судового контролю за виконанням судового рішення в порядку ч. 9 ст. 267 КАС України в адміністративній справі № 242/4937/16-а, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2, звернулась до суду із заявою про здійснення судового контролю за виконанням судового рішення в порядку ч. 9 ст. 267 КАС України в адміністративній справі № 242/4937/16-а.

В обґрунтування заяви зазначила, що постановою Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2016 року позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Курахівської селищної ради Донецької області щодо не прийняття рішення по заяві ОСОБА_2 в надані згоди щодо продажу земельної ділянки, розташованої за адресою: м.Селидове, смт. Гостре, вул. Мересьєва, 3. Зобовязано Курахівську селищну раду Донецької області повторно розглянути заяву ОСОБА_2 про продаж їй земельної ділянки, розташованої за адресою: м.Селидове, смт. Гостре, вул. Мересьєва, 3, та прийняти рішення на черговій сесії ОСОБА_3 у відповідності до вимог ст. 128 Земельного кодексу України. Станом на 23.05.2017 року відповідачем постанови суду не виконано, рішення з даного питання не прийнято. Просить суд визнати дії Курахівської селищної ради Донецької області щодо невиконання постанови Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2016 року по справі № 242/4937/16-а протиправними; зобовязати Курахівську селищну раду подати до Селидівського міського суду звіт про виконання зазначеної постанови суду.

Представник позивача та позивач в судове засідання не зявились, про день та час розгляду справи повідомлені належним чином.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду пояснення по заяві ОСОБА_2, заяву не визнав та просив розглянути справу без його участі.

Відповідно до ч. 9 ст. 267 КАС України неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви, за таких підстав, суд вважає за можливе розглянути та вирішити дану заяву в порядку письмового провадження на підставі наданих доказів.

Судом встановлено, що постановою Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2016 року позов ОСОБА_2 задоволено частково, визнано протиправною бездіяльність Курахівської селищної ради Донецької області щодо не прийняття рішення по заяві ОСОБА_2 в надані згоди щодо продажу земельної ділянки розташованої за адресою: м.Селидове, смт. Гостре, вул. Мересьєва, 3, зобовязано Курахівську селищну раду Донецької області повторно розглянути заяву ОСОБА_2 про продаж їй земельної ділянки, розташованої за адресою: м.Селидове, смт. Гостре, вул. Мересьєва, 3, та прийняти рішення на черговій сесії ОСОБА_3 у відповідності до вимог ст. 128 Земельного кодексу України.

Відповідно до частини 5 статті 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов'язковими до виконання на всій території України.

Частиною 1 статті 267 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено право суду зобов'язати суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Частиною 9 статті 267 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позивач має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльність, вчинених суб'єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такої постанови суду або порушення прав позивача, підтверджених такою постановою суду.

Відповідно до частини 10 статті 267 Кодексу адміністративного судочинства України за відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень-відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи - позивача, суд залишає заяву без задоволення. У разі наявності підстав для задоволення заяви суд ухвалює одну із постанов, що передбачені частиною 2 статті 162 цього Кодексу.

Серед переліку постанов, які приймаються судом у разі задоволення адміністративного позову, наведених у частині 2 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України відсутня постанова про підтвердження порушеного права.

Відповідно до частини 1 статті 267 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, має право зобов'язати суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Цій нормі кореспондують положення абзацу 7 пункту 4 частини 1 статті 163, абзацу 5 пункту 4 частини 1 статті 207 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до абзацу 7 пункту 4 частини 1 статті 163 Кодексу адміністративного судочинства України постанова складається з резолютивної частини із зазначенням встановленого судом строку для подання суб'єктом владних повноважень - відповідачем до суду звіту про виконання постанови, якщо вона вимагає вчинення певних дій (перебіг цього строку починається з дня набрання постановою законної сили або після одержання її копії, якщо постанова виконується негайно).

З наведеного вбачається, що відповідно до положень зазначеної правової норми ухвала постановляється судом лише при вирішенні питання для встановлення нового строку подання звіту та накладення на винну посадову особу, відповідальну за виконання постанови, штрафу у розмірі від ста до трьохсот мінімальних заробітних плат.

Таке питання вирішується відповідно до вимог пункту 4 частини 1 статті 163 Кодексу адміністративного судочинства України та є складовою частиною резолютивної частини постанови суду.

Постановою Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2016 року позивачу відмовлено в частині зобовязання подати звіт про виконання судового рішення.

Аналогічна позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 20.11.2014 р. справа № К/800/57378/14, від 10 жовтня 2012 року № К/9991/71136/11.

Оскільки питання про зобов'язання суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення було вирішено та в цій частині позивачу було відмовлено, підстави для розгляду наведеної заяви після набрання судовим рішенням законної сили та для її задоволення по суті ухвалою суду відсутні.

Таким чином, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2, в частині зобов'язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення, яка подана після прийняття постанови у справі, задоволенню не підлягає.

Що стосується вимоги представника позивача з приводу визнання дій Курахівської селищної ради Донецької області щодо невиконання постанови Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2016 року по справі № 242/4937/16-а протиправними, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що постановою Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2016 року зобовязано Курахівську селищну раду Донецької області повторно розглянути заяву ОСОБА_2 про продаж їй земельної ділянки, розташованої за адресою: м.Селидове, смт. Гостре, вул. Мересьєва, 3, та прийняти рішення на черговій сесії ОСОБА_3 у відповідності до вимог ст. 128 Земельного кодексу України.

Представником відповідача надано витяги з протоколу засідання постійної комісії з питань промисловості, транспорту, звязку, торгівельного і побутового обслуговування, комунального господарства Курахівської селищної ради від 19.12.2016 року, від 12.05.2017 року, та від 19.06.2017 року, а також надано витяги з протоколу сімнадцятої чергової сесії Курахівської селищної ради VІІ скликання від 21.12.2016 року, від 12.05.2017 року, від 21.06.2017 року, згідно яких вбачається, що на голосування було поставлено питання щодо надання згоди про продаж земельної ділянки громадянці ОСОБА_2 та за даним питання рішення не прийнято (рішення №7/17, №7/22, №7/24).

Крім того, у Витягах з протоколів від 12.05.2017 року, та від 19.06.2017 року зазначено, що продаж земельної ділянки призведе до ослаблення (зменшення обсягу) місцевого бюджету, що спричинить погіршення умов надання послуг населенню та розвитку селища, те, що громадянці ОСОБА_2 необхідно поновити договір оренди земельної ділянки, який закінчився 22.03.2016 року, та є не погашена заборгованість по орендній платі.

Статтею 14 Конституції України встановлено, що право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Пунктом "а" ч.1 ст.17 Земельного кодексу України встановлено, що до повноважень місцевих державних адміністрацій у галузі земельних відносин належить розпорядження землями державної власності в межах, визначених цим Кодексом.

Пунктом "а" частини 1 статті 81 Земельного кодексу України передбачено, що однією з підстав набуття громадянами України права власності на земельні ділянки є придбання за договором купівлі-продажу, ренти, дарування, міни, іншими цивільно-правовими угодами.

Статтею 128 Земельного кодексу України передбачено, що продаж громадянам і юридичним особам земельних ділянок державної (крім земельних ділянок, на яких розташовані об'єкти, які підлягають приватизації) та комунальної власності для потреб, визначених цим Кодексом, провадиться місцевими державними адміністраціями, ОСОБА_3 міністрів Автономної Республіки Крим або органами місцевого самоврядування в межах їх повноважень.

Згідно з ч.2 ст.128 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи, зацікавлені у придбанні земельних ділянок у власність, подають заяву (клопотання) до відповідного органу виконавчої влади або сільської, селищної, міської ради чи державного органу приватизації. У заві (клопотанні) зазначаються місце розташування земельної ділянки, її цільове призначення, розміри та площа, а також згода на укладення договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки. До заяви (клопотання) додаються:

а) документ, що посвідчує право користування земельною ділянкою (у разі його наявності), та документи, що посвідчують право власності на нерухоме майно (будівлі та споруди), розташоване на земельній ділянці (у разі наявності на земельній ділянці будівель, споруд);

б) копія установчих документів для юридичної особи, а для громадянина - копія документа, що посвідчує особу.

Частиною 3 даної норми визначено, що орган державної влади, ОСОБА_3 ОСОБА_3 АРК або орган місцевого самоврядування у місячний строк розглядає заяву, клопотання і приймає рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (якщо такий проект відсутній), та /або про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки чи про відмову в продажу із зазначенням обґрунтованих причин відмови.

Частиною 5 статті 128 Земельного кодексу України визначено, що підставою для відмови в продажу земельної ділянки є:

а) неподання документів, необхідних для прийняття рішення щодо продажу такої земельної ділянки;

б) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;

в) якщо щодо суб'єкта підприємницької діяльності порушена справа про банкрутство або припинення його діяльності;

г) встановлена цим Кодексом заборона на передачу земельної ділянки у приватну власність.

ґ) відмова від укладення договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки.

Рішення ОСОБА_3 міністрів Автономної Республіки Крим, місцевої державної адміністрації, сільської, селищної, міської ради про продаж земельної ділянки є підставою для укладання договору купівлі-продажу земельної ділянки.

Згідно ст.19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд зазначає, що адміністративний суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади. Особливістю дискреційних повноважень, яка випливає із Рекомендацій Комітету ОСОБА_3 Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятих Комітетом ОСОБА_3 11.03.1980 на 316-й нараді, є право адміністративного органу на власний розсуд прийняти одне з кількох можливих рішень, в залежності від певних обставин.

Суд може прийняти рішення про зобов'язання суб"єкта владних повноважень прийняти рішення певного змісту, але цей спосіб захисту не можна застосовувати до дискреційного рішення.

Судом було встановлено, що постановою Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2016 року Курахівську селищну раду було зобовязано повторно розглянути заяву ОСОБА_2 про продаж земельної ділянки та після набрання чинності постанови суду, Курахівською селищною радою неодноразово виносилось на розгляд сесії дане питання.

Як вбачається з протоколів голосування за даним питанням не надано згоди щодо продажу земельної ділянки ОСОБА_2, в протоколах є посилання на відповідні рішення №7/17, №7/22, №7/24, які прийнято за даним питанням.

Отже, за таких обставин суд не вбачає в діях Курахівської селищної ради протиправних дій з приводу не виконання постанови Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2016 року, та суд не наділений повноваженнями втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб'єкта владних повноважень.

За таких підстав, суд вважає заяву необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 161, 162, 267 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2, до Курахівської селищної ради про здійснення судового контролю за виконанням судового рішення в порядку ч. 9 ст. 267 КАС України в адміністративній справі № 242/4937/16-а відмовити.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. Якщо було подано апеляційну скаргу, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Донецького апеляційного адміністративного суду Донецької області через Селидівський міський суд Донецької області протягом десяти днів з дня проголошення постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до суду апеляційної інстанції.

Суддя Л.В. Пирогова