Справа № 826/7920/16
Суддя: Ісаєнко Ю.А.
Дата ухвалення: 2017-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/7920/16 Головуючий у 1-й інстанції: Аблов Є.В.
Суддя-доповідач: Ісаєнко Ю.А.
У Х В А Л А

Іменем України

26 червня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Ісаєнко Ю.А.;

суддів: Губської Л.В., Федотова І.В.,

за участю секретаря: Левченка А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 травня 2017 року у адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Солом'янське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати наказ від 25.04.2016 №212 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Солом'янського управління поліції» в частині звільнення техніка - криміналіста Солом'янського управління поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_2 зі служби в поліції; поновити його на займаній посаді; стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 25.04.2016 до дня поновлення на посаді.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 травня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач подав апеляційну скаргу з підстав невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 травня 2017 року та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги апеляційної скарги та просив їх задовольнити.

Відповідач та третя особа в судове засідання не з'явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Заслухавши суддю - доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, постанову суду першої інстанції - без змін, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, позивач з 22.01.2000 перебував на службі в органах внутрішніх справ; з 07.11.2015 перебував на посаді техніка-криміналіста Солом'янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві.

12 квітня 2016 року заступником голови Національної поліції України - начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві затверджений висновок службового розслідування за фактом вчинення крадіжки в особливо великих розмірах старшим сержантом поліції ОСОБА_2

Згідно вказаного висновку вирішено, зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у вчиненні крадіжки в особливо великих розмірах, що призвело до порушення вимог абзаців другого, третього, п'ятого, сьомого частини першої статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, на позивача накласти дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

25 квітня 2016 року Головним управлінням Національної поліції у м. Києві видано наказ №212, яким за вчинення дисциплінарного проступку на техніка-криміналіста Солом'янського управління поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_2 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 17 травня 2016 року №457 о/с «щодо особового складу» позивача звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Не погоджуючись із наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 25.04.2016 №212 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Солом'янського УП ГУНП у м. Києві» позивач звернувся до суду.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з яким погоджується колегія суддів, виходив з наступного.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно пункту 1 частини другої статті 18 Закону України «Про національну поліцію» поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

У відповідності до частини першої статті 19 Закону України «Про національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Згідно пункту 9 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» від 23.12.2015 №901-VIII (набрав чинності 28.12.2015), до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» вирішено поширити на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22 лютого 2006 року №3460-IV (далі - Статут).

Відповідно до положень статті 1 та 2 Статуту службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до абзаців другого, третього, п'ятого, сьомого частини першої статті 7 Статуту службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; дотримуватися норм професійної та службової етики; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 28 квітня 2016 року №326 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26 травня 2016 року за №778/28908) затверджені Правила етичної поведінки працівників апарату Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС.

У відповідності до положень статті 12 Статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, як звільнення з посади; звільнення з органів внутрішніх справ.

Згідно положень статті 14 Статуту з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

У разі вчинення незначного порушення службової дисципліни начальник може обмежитись усним попередженням особи рядового або начальницького складу щодо необхідності суворого додержання службової дисципліни.

Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 17 березня 2016 року №216 призначено службове розслідування за фактом реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відомостей про скоєння старшим сержантом поліції ОСОБА_2 кримінального правопорушення.

12 квітня 2016 року заступником голови Національної поліції України - начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві затверджений висновок службового розслідування за фактом вчинення крадіжки в особливо великих розмірах старшим сержантом поліції ОСОБА_2

Згідно вказаного висновку, 11 березня 2016 року о 19 годині 40 хвилин по спецлінії «102» до чергової частини ГУНП у м. Києві надійшло повідомлення громадянки ОСОБА_3, що проживає по АДРЕСА_1, яка працює приватним підприємцем, про те, що о 19 годині 30 хвилин за місцем проживання виявила пошкоджені замки вхідних дверей та відсутність в квартирі ювелірних виробів, грошей у сумі приблизно 40000,00 грн і оргтехніки. Дане повідомлення було зареєстроване у журналі ЄО Солом'янського УП за №17693 та на місце події було направлено слідчо - оперативну групу у складі слідчого відділу №2 Солом'янського управління поліції старшого сержанта поліції - ОСОБА_4; оперуповноваженого цього ж управління старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5, техніка - криміналіста - ОСОБА_2, поліцейського - водія - ОСОБА_6. Далі, як вбачається з висновку, по прибуттю на місце події, з метою з'ясування обставин вчиненого злочину ОСОБА_4 почала проводити огляд квартири, а ОСОБА_5 приймати заяву та пояснення від господарів, в той час як технік - криміналіст ОСОБА_2 з метою пошуку слідів, відбитків пальців рук злочинців та фото фіксації місця події вільно пересувався по кімнатах, а через 15 - 20 хвилин вийшов з квартири. У зв'язку із тим, що дії ОСОБА_2 викликали підозру у ОСОБА_3, вона вирішила перевірити наявність 15000,00 доларів США, які не знайшли злочинці, та які знаходились у тумбі в спальні; зайшовши до кімнати вона побачила, що коробка, в якій знаходились гроші, лежала на підлозі порожня; про даний факт ОСОБА_3 повідомила своєму чоловікові ОСОБА_7 та одразу запідозрила працівників поліції у вчиненні крадіжки. ОСОБА_2, який на той час повернувся до квартири, заперечив свою причетність до вчинення крадіжки, у наслідок чого ОСОБА_3 о 20 годині 42 хвилини зателефонувала по спецлінії «102» до чергової частини Головного управління та повідомила про крадіжку 15000,00 доларів США працівниками поліції.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14 березня 2016 року ОСОБА_2 обрано міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з 20:00 до 07:00, строком до 12.04.2016 року.

Як вбачається з висновку, у ході проведення службового розслідування встановлено, що під час проведення техніком - криміналістом Солом'янського УП ГУНП у м. Києві старшим сержантом поліції ОСОБА_2 слідчо - оперативних дій з кімнати зникли гроші у сумі 15000 доларів США; після розмови ОСОБА_6 (поліцейській - водій управління старший сержант, який входив до слідчо - оперативної групи) з ОСОБА_2, чоловік господарки ОСОБА_7 дізнався від них, де знаходяться гроші та знайшов їх.

Крім того, як встановлено судом першої інстанції ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12 травня 2016 року продовжено строк тримання ОСОБА_2 під домашнім арештом до 12.07.2016; змінено спосіб виконання підозрюваним умов домашнього арешту.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11 липня 2016 року продовжено строк тримання підозрюваного ОСОБА_2 під домашнім арештом із забороною залишати місце проживання до 08.09.2016 включно.

Як вбачається з відповіді прокуратури міста Києва від 21.10.2016 №17/2/2-1646вих.16 за результатами досудового розслідування №0000209 складено обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, який направлено до Солом'янського районного суду м. Києва для розгляду по суті.

Водночас, ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 11.10.2016 року вказаний обвинувальний акт повернуто прокурору як такий, що не відповідає вимогам статті 291 КП України. Проте, ухвалою Апеляційного суду м. Києва скасовано ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 11.10.2016 року та призначено за матеріалами зазначеного кримінального провадження новий розгляд у суді першої інстанції.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що під вчинками, що дискредитують звання поліцейського та власне органи поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою органу внутрішніх справ у зв'язку з виконанням службових обов'язків або не пов'язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції та власне органи поліції.

Наведене вище в сукупності, як вірно зазначив суд першої інстанції, свідчить, що при звільненні позивача зі служби в поліції відповідачем було враховано тяжкість вчиненого проступку, обставини, за яких його вчинено, шкоду, заподіяну авторирету поліції, відношення позивача до вчиненого, а також встановлено несумісність подальшого проходження позивачем служби в поліції, у зв'язку з чим колегія суддів вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення з органів поліції є законним та обґрунтованим, а оскаржуваний наказ прийнятий відповідачем у межах власних повноважень.

Згідно частини п'ятої статті 18 Статуту такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з посади, пониження в спеціальному званні та звільнення з органів внутрішніх справ, вважаються виконаними після видання наказу по особовому складу.

Проте, як вірно зазначено судом першої інстанції, позивачем не оскаржується наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 17 травня 2016 року №457 о/с «щодо особового складу» про звільнення позивача зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта на незаконне його звільнення з підстав відсутності обвинувального вироку, оскільки як вірно зазначено судом першої інстанції, він був звільнений за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про національну поліцію» - фактично за вчинення дисциплінарного проступку, а ні за пунктом 10 цієї статті - у зв'язку із набранням законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, тому відсутність вироку щодо позивача не впливає на законність його звільнення.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.

Відповідно до частини 1 статті 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що постанова суду першої інстанції ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, з повним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, у зв'язку з чим підстави для скасування або зміни постанови суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 200, 205, 206 КАС України, суд апеляційної інстанції, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 травня 2017 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

(Ухвалу у повному обсязі складено 29.06.2017 року)

Головуючий суддя: Ю.А. Ісаєнко

Суддя: Л.В. Губська

Суддя: І.В. Федотов

Головуючий суддя Ісаєнко Ю.А.

Судді: Губська Л.В.

Федотов І.В.