Справа № 815/3529/17
Суддя: Іванов Е. А.
Дата ухвалення: 2017-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

815/3529/17

ОДЕСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

05 липня 2017 року м. Одеса Справа № 815/3529/17

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Іванов Е.А., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області до Управління Південного офісу Держаудитслужби, за участі третьої особи Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області про визнання протиправним та скасування п. 7 листа-вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області до Управління Південного офісу Держаудитслужби, за участі третьої особи Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області про визнання протиправним та скасування п. 7 листа-вимоги.

Відповідно до п.п.3,5,6 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з приписами ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Разом з позовом позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі.

Суд зазначає, що питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом № 3674-VI. Відповідно до ст. 8 вказаного Закону: враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначене положення закону кореспондується з приписами ч. 1 ст. 88 КАС України, а саме: суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до Прикінцевих положеннях Закону України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору” № 484-VIII від 22.05.2015 року, Кабінет Міністрів України зобов’язав забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору. З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору є обов’язком позивача, а тому зловживання правом на звільнення від його сплати чи розстрочення є неприпустимим.

Суд також зазначає, що факт подачі позову державною установою, що фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору чи відстрочення сплати.

Аналогічна позиція висвітлена в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2, за змістом якої обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору чи відстрочення.

Крім того, невмотивоване звільнення від сплати судового збору чи відстрочення суб’єктів владних повноважень утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб’єктів звернення до судового захисту в тому числі фізичних та юридичних осіб.

Вивчивши доводи позивача, наведені в якості підстав для задоволення поданого клопотання та, враховуючи, що факт подачі позову державною установою, що фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору чи відстрочення, суддя доходить висновку, що наведені ним обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Згідно ст. 108 КАС України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення та встановлюється строк достатній для усунення недоліків.

При таких обставинах позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків, шляхом надання до суду доказів сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.106, 108 КАС України, суддя –

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області про відстрочення сплати судового збору – відмовити.

Адміністративний позов за позовом Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області до Управління Південного офісу Держаудитслужби, за участі третьої особи Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області про визнання протиправним та скасування п. 7 листа-вимоги - залишити без руху.

Надати позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-ти денний строк з дня отримання ухвали.

Суддя Е.А. Іванов