Справа № 816/905/17
Суддя: Є.Б. Супрун
Дата ухвалення: 2017-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 липня 2017 рокум. ПолтаваСправа № 816/905/17

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супруна Є.Б., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до голови Оржицького районного суду Полтавської області ОСОБА_2 , судді Оржицького районного суду Полтавської області Гришка Олександра Яковича , Оржицького районного суду Полтавської області про скасування рішень та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

06 червня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до голови Оржицького районного суду Полтавської області ОСОБА_2 , судді Оржицького районного суду Полтавської області Гришка Олександра Яковича , Оржицького районного суду Полтавської області, в якому просить:

- зобов'язати Оржицький районний суд Полтавської області зареєструвати свій наказ від 03.05.2017 "Про виконання обов'язків голови Оржицького районного суду та про вибори суддів на адміністративну посаду" в номенклатурній справі Оржицького районного суду Полтавської області по кадровому діловодству;

- скасувати всі прийняті зборами суддів Оржицького районного суду Полтавської області від 03.05.2017 №13 рішення;

- скасувати наказ від 03.05.2017 судді Оржицького районного суду Полтавської області Грузман Тетяни Володимирівни про виконання повноважень голови суду та встановлення щомісячних доплат.

Голова Оржицького районного суду Полтавської області ОСОБА_2 надіслала заперечення на адміністративний позов, в якому просить закрити провадження у справі або відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

У судове засідання 27.06.2017 сторони не з'явилися, хоча повідомлені належним чином про дату, час та місце судового розгляду. Натомість надіслали до суду клопотання про розгляд справи без їх участі.

Згідно з частиною четвертою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частини першої статті 41 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Зважаючи на це судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без фіксації за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Вирішуючи позовну вимогу щодо скасування всіх рішень, прийнятих зборами суддів Оржицького районного суду Полтавської області 03.05.2017, які зафіксовані протоколом зборів суддів №13, суд виходить з наступного.

Завданням адміністративного судочинства, відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Як визначено пунктом 1 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, справа адміністративної юрисдикції - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, передбачених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача (п. 9 ч. 1 ст. 3 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною першою статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Таким чином, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

У той же час, якщо суб'єкт (у тому числі орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа) у спірних правовідносинах не здійснює вказані владні управлінські функції щодо іншого суб'єкта, який є учасником спору, такий спір не має встановлених нормами Кодексу адміністративного судочинства України ознак справи адміністративної юрисдикції і, відповідно, не повинен вирішуватись адміністративним судом.

Відповідно до протоколу зборів суддів Оржицького районного суду Полтавської області №13 від 03.05.2017 (а.с. 7-11) зборами суддів були прийняті наступні рішення:

1. Провести вибори на адміністративну посаду голови Оржицького районного суду 03.05.2017.

2. Включити суддю Грузман Т.В. до списку кандидатів для обрання її на адміністративну посаду голови суду.

3. Особою уповноваженою на виконання функцій лічильної комісії обрати суддю Гришка О.Я.

4. Залучити в якості спостерігачів двох працівників суду заступника керівника апарату ОСОБА_3 та консультанта із судової статистики ОСОБА_4

5. Приєднати лист ОСОБА_1 від 03.05.2017 до матеріалів номенклатурної справи щодо проведення зборів суддів та враховуючи повноважність зборів суддів не змінювати дату проведення виборів голови суду.

6. Внести зміни до додатку №7 Положення про збори суддів та зазначити, що даний додаток (Список суддів для отримання бюлетенів для таємного голосування з обрання на адміністративну посаду) затверджується головуючим на зборах суддів.

7. Затвердити протокол про результати таємного голосування на виборах голови Оржицького районного суду Полтавської області.

8. За результатами таємного голосування головою Оржицького районного суду Полтавської області, терміном на три роки, обрати суддю Грузман Тетяну Володимирівну.

9. Результати виборів довести до відома працівників Оржицького районного суду Полтавської області, оприлюднити на офіційній веб-сторінці Оржицького районного суду, копію рішення зборів суддів направити до Ради суддів України, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Державної судової адміністрації України, ТУ ДСА України в Полтавській області.

На переконання позивача протокол зборів від 03.05.2017, в порушення п. 4.44 Положення про збори суддів Оржицького районного суду Полтавської області, не містить відомостей про кількість суддів, які працюють в суді на день проведення зборів, в порушення п. 5.1, голову обрано не на два, а на три роки, протокол про результати таємного голосування та протокол про обрання голови суду складався і підписувався однією уповноваженою особою, що суперечить Положенню про порядок призначення на посаду голови Оржицького районного суду та є неможливим з огляду на те, що секретар зборів суддів не міг виконувати в цей час свої функціональні обов'язки, передбачені п. 4.11 Положення про збори суддів.

У зв'язку з цим суд зазначає, що відповідно до статті 1301 Конституції України для захисту професійних інтересів суддів та вирішення питань внутрішньої діяльності судів відповідно до закону діє суддівське самоврядування.

Відповідно до частин першої та другої статті 126 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIІІ для захисту професійних інтересів суддів та вирішення питань внутрішньої діяльності судів в Україні діє суддівське самоврядування - самостійне колективне вирішення зазначених питань суддями.

Суддівське самоврядування є однією з гарантій забезпечення незалежності суддів. Діяльність органів суддівського самоврядування має сприяти створенню належних організаційних та інших умов для забезпечення нормальної діяльності судів і суддів, утверджувати незалежність суду, забезпечувати захист суддів від втручання в їхню діяльність, а також підвищувати рівень роботи з кадрами у системі судів.

В силу приписів частини другої статті 127 цього ж Закону, суддівське самоврядування в Україні здійснюється, зокрема, через збори суддів місцевого суду, апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду, Пленуму Верховного Суду.

Частиною першою статті 128 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що збори суддів - зібрання суддів відповідного суду, на якому вони обговорюють питання внутрішньої діяльності цього суду та приймають колективні рішення з обговорюваних питань.

Відповідно до частини пятої статті 128 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" збори суддів, крім іншого, обговорюють питання щодо внутрішньої діяльності суду чи роботи конкретних суддів або працівників апарату суду та приймають з цих питань рішення, що є обовязковими для суддів та працівників цього суду.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що збори суддів як орган суддівського самоврядування не є суб'єктом владних повноважень у розумінні статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки рішення, ухвалені на таких зборах, мають внутрішньо-управлінський характер і стосуються внутрішньої діяльності суду, а відтак спір щодо цих рішень не містить ознак публічно-правового.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Пленуму Верховного Суду України від 19.12.2008 №17 "Про деякі питання, що виникають у судовій практиці щодо позовів до органів суддівського самоврядування", відповідно до якої органи суддівського самоврядування (збори суддів, конференції суддів, з'їзд суддів України, ради суддів), їх уповноважені особи (головуючі на зборах, конференціях суддів, з'їзді суддів України, їх члени (делегати), голови, їх заступники, члени рад суддів) при здійсненні ними дій (бездіяльності) чи прийнятті рішень, пов'язаних із реалізацією функцій суддівського самоврядування, не є суб'єктами владних повноважень і не можуть бути відповідачами у відповідних адміністративних справах. Компетенція адміністративних судів відповідно до статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України на розгляд таких спорів не поширюється.

У цій же постанові зазначено, що скарги на рішення органів суддівського самоврядування (зборів суддів, конференцій суддів, з'їзду суддів України, рад суддів), а також скарги на дії, бездіяльність і рішення головуючих на зборах суддів, конференціях суддів, з'їзді суддів України та їх членів (делегатів), голів, їх заступників і членів рад суддів, пов'язані з діяльністю органів суддівського самоврядування, розглядаються самими органами суддівського самоврядування згідно зі статтями 105-116 Закону України від 07.02.2002 № 3018-III "Про судоустрій України" та внутрішніми актами, які регламентують їх діяльність.

Зміни, які відбулися у законодавстві України з набранням чинності Законом України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIІІ (з урахуванням подальших змін до нього), не змінюють концептуальних підходів до оцінки ролі органів суддівського самоврядування та внутрішньо-управлінського характеру їх рішень, висловлених Верховним Судом України у постанові Пленуму від 19.12.2008 №17, оскільки правовий статус органів суддівського самоврядування залишився незмінним.

Отже, з аналізу викладених вище правових норм випливає висновок про те, що орган суддівського самоврядування не виконує владних управлінських функцій, а тому спір, предметом якого є рішення такого органу, не є публічно-правовим спором, який підпадає під визначення справи адміністративної юрисдикції, наведене в п. 1 ч. 1 ст. 3 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі в частині вимог позивача щодо скасування всіх рішень, прийнятих зборами суддів Оржицького районного суду Полтавської області 03.05.2017, які зафіксовані протоколом зборів суддів №13.

Твердження відповідачів про необхідність закриття провадження у справі в частині позовних вимог щодо зобов'язання Оржицького районного суду Полтавської області зареєструвати "наказ" за підписом ОСОБА_1 від 03.05.2017 "Про виконання обов'язків голови Оржицького районного суду та про вибори суддів на адміністративну посаду" в номенклатурній справі Оржицького районного суду по кадровому діловодству, з огляду на неточність формулювання позовних вимог, суд визнає необґрунтованим, оскільки мотиви, з якими відповідач пов'язує наявність підстав для закриття провадження, не узгоджуються зі змістом статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, керуючись пунктом 1 частини першої статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В :

Провадження у справі №816/9050/17 в частині вимог щодо скасування всіх прийнятих зборами суддів Оржицького районного суду Полтавської області від 03.05.2017 №13 рішень - закрити.

Роз'яснити позивачеві, що повторне звернення до суду з цією самою позовною заявою не допускається.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Є.Б. Супрун