Справа № 451/1566/16-а
Суддя: Кузьмич Сергій Миколайович
Дата ухвалення: 2017-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2017 рокуЛьвів№ 876/5575/17

Львівський апеляційний адміністративний суду складі колегії суддів:

головуючого-судді Кузьмича С. М.,

суддів Гулида Р. М.,Улицького В. З.,

за участю секретаря Мельничук Б.Б.

апелянта ОСОБА_1

представника апелянта ОСОБА_2

позивача ОСОБА_3

представника позивача ОСОБА_4

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Львові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Радехівського районного суду Львівської області від 07 квітня 2017 року у справі № 451/1566/16-а за позовом ОСОБА_3 до Радехівської районної ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача про визнання незаконним та скасування рішення.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що 08.12.2016 було прийнято рішення Радехівської районної ради Львівської області ІX сесії VIІ скликання № 126 «Про прийняття заяви голови Радехівської районної ради ОСОБА_3 до відома». Зазначає, що дане рішення прийняте з порушенням регламенту відповідача, а тому підлягає визнанню незаконним та скасуванню.

Постановою Радехівського районного суду Львівської області від 07 квітня 2017 року адміністративний позов задоволено.

Визнано незаконним та скасовано рішення Радехівської районної ради Львівської області ІX сесії VIІ скликання № 126 від 08.12.2016 «Про прийняття заяви голови Радехівської районної ради ОСОБА_3 до відома».

Вказану постанову в апеляційному порядку оскаржила третя особа. У поданій апеляційній скарзі покликається на невідповідність висновків суду обставинам справи внаслідок їх неповного з`ясування, неправильної оцінки та юридичної з порушенням норм матеріального та процесуального права, просить вказану постанову скасувати та прийняти нову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Зокрема в апеляційні скарзі зазначає, що при прийняття заяви про складення повноважень голови Радехівської районної ради ОСОБА_3 до відома, було дотримано порядок та процедуру розгляду даного питання. Покликається на те, що результати реєстрації депутатів перед початком пленарного засідання служать виключно лише в якості підстави для відкриття засідання та в жодному разі не визначають право участі та голосування того чи іншого депутата у відповідному засіданні. Вважають також, що форма заяви про складення повноважень не може бути виключно в письмовій формі.

Представник апелянта та представник відповідача в судовому засіданні підтримали апеляційну скаргу та надали пояснення, просять апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.

В судовому засіданні позивач та її представник заперечили щодо задоволення та надали пояснення. Просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін у справі та їх представників, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, а рішення суду першої інстанції - змінити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2, 5 ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» голова ради здійснює свої повноваження до припинення ним повноважень депутата ради відповідного скликання, крім випадків, передбачених частинами четвертою та п'ятою цієї статті. Голова ради вважається звільненим з посади з дня припинення ним депутатських повноважень або повноважень голови.

Повноваження голови районної, обласної, районної у місті ради також вважаються достроково припиненими без припинення повноважень депутата ради в разі звернення з особистою заявою до відповідної ради про складення ним повноважень голови ради. Зазначені повноваження голови районної, обласної, районної у місті ради припиняються, а відповідна особа звільняється з посади голови ради з дня прийняття відповідною радою рішення, яким береться до відома зазначений факт.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 77 регламенту Радехівської районної ради VII скликання, затвердженого рішенням І сесії Радехівської районної ради від 10.12.2015 (далі - Регламент) повноваження голови районної ради вважаються достроково припиненими у разі: його звернення з заявою до ради про складення ним повноважень голови.

Вивчивши матеріали справи, судом апеляційної інстанції встановлено, що позивач станом на 08.12.2016 обіймала посаду голови Радехівської районної ради Львівської області.

Згідно копії протоколу третього пленарного засідання ІX сесії VIІ скликання Радехівської районної ради Львівської області 08.12.2016 (далі - Протокол) позивачем було зроблено усну заяву про складення повноважень голови Радехівської районної ради Львівської області.

За результатами даної заяви позивача відповідачем 08.12.2016 було прийнято рішення № 126 «Про прийняття заяви до відома». Даним рішенням було вирішено заяву голови Радехівської районної ради Львівської області ОСОБА_3 взяти до відома.

Вважаючи прийняте рішення незаконним позивач звернулася до суду з відповідними позовними вимогами.

Приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції виходив з того, що права позивача прийнятим рішенням відповідача дійсно порушуються, оскільки позивач, як голова відповідного органу місцевого самоврядування, має право припинити свої повноваження виключно на основі волевиявлення, яке є вільним та відповідає внутрішній волі, а також на підставі рішення, яке прийняте у точній відповідності із встановленою процедурою, у відповідності із вимогами нормативно-правових актів держави та актів, в тому числі локальних, органу місцевого самоврядування.

Проаналізувавши матеріали справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про частково правильне застосування норм матеріального та процесуального права та частково повного з'ясування обставин справи судом першої інстанції з огляду на наступне.

Місцеве самоврядування в Україні регулюється Конституцією, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» та й Законом України «Про статус депутатів місцевих рад».

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» встановлюється, що депутат місцевої ради користується правом ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради та її органів, до складу яких він входить. Депутат місцевої ради набуває права ухвального голосу з моменту визнання його повноважень. Кожний депутат місцевої ради у раді та її органах, до складу яких він входить, має один голос. Депутат місцевої ради, який не входить до складу відповідного органу ради, може брати участь у його роботі з правом дорадчого голосу.

Порядок реалізації зазначених прав депутатів місцевих рад визначається цим Законом, іншими законами України, які регулюють діяльність місцевих рад та їх органів, а також регламентом відповідної ради.

Таким чином, порушення Регламенту відповідного органу місцевого самоврядування тягне за собою порушення закону.

Так відповідно до п.п. 4, 5 ч. 2 ст. 77 Регламенту повноваження голови можуть бути достроково припинені у випадках: з підстав з підстав , визначених п. 1 ч.1 цієї статті повноваження голови вважаються припиненими з моменту проголошення ним на пленарному засіданні ради заяви про складення ним повноважень голови районної ради. З цього приводу обговорення та голосування не проводиться, у випадку, коли з різних причин, голова не може особисто зачитати заяву на пленарному засіданні ради, рада може доручити постійній комісії з питань регламенту зустрітися з головою, з'ясувати суть справи та виступити з відповідною доповіддю на пленарному засіданні ради. У разі, якщо у комісії не виникає сумнівів щодо справді добровільності власноручного написання заяви головою, повноваження його вважаються припиненими з моменту оголошення доповіді постійної комісії

Аналізуючи положення Регламенту, а саме таких слів та словосполучень як «проголошення», «зачитати» та «власноручного написання» колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що належною формою заяви голови Радехівської районної ради Львівської області про складення ним повноважень голови районної ради є виключно письмова.

Колегія суддів зазначає, що позивачем не було написано відповідної заяви, що підтверджено матеріалами справи, а лише усно проголошено з трибуни під час виступу, що не може не вказувати на порушення процедури складення повноважень голови районної ради.

Крім цього суд апеляційної інстанції вважає, що проголошення заяви про складення повноважень голови районної ради під тиском є однією з вагомих підстав для скасування оскаржуваного рішення, оскільки згідно показів допитаних свідків: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, судом першої інстанції підтверджено ту обставину, що з боку окремих депутатів відповідача мав місце психологічний тиск на позивача та наполягання на написанні позивачем заяви про складення повноважень голови Радехівської районної ради Львівської області з метою нормалізації ситуації в регіоні.

На підтвердження цього, також в матеріалах справи наявний випуск газети «Народна справа» від 23.12.2016 за № 51, де згідно заяви депутатів зазначено, що «Під дією тиску і шантажу, під загрозою зриву бюджетного процесу голова Радехівської районної ради ОСОБА_3 зробила заяву про складання повноважень для стабілізації ситуації в районі.»

В силу наведеного колегія суддів приходить до висновку, що позивач не з власної волі, а під дією тиску і шантажу прийняла рішення про складення повноважень голови районної ради, що в свою чергу є підставою для задоволення позову.

Відповідно до ст. 38 Регламенту питання затвердженого порядку денного сесії ради, як правило розглядаються у тій черговості, у якій вони були затверджені. В окремих випадках черговість розгляду питань може бути змінено за рішенням ради, прийнятим більшістю голосів від складу ради після обговорення за скороченою процедурою. При цьому заслуховується виступ ініціатора такої пропозиції з необхідним обґрунтуванням, опонента пропозиції, а також заслуховується виступ представника відповідної комісії. Виключення питання із затвердженого порядку денного приймається радою двома третинами голосів від загального складу ради. Під час роботи сесії пропозиції про зміни її порядку денного можуть вноситись: 1) головою районної ради; 2) постійною комісією; 3) депутатською фракцією; 4) третиною депутатів від загального складу ради. Для внесення до порядку денного сесії питань про відміну рішення ради, прийнятого на поточній сесії, внесення доповнень та поправок до нього, а також до регламенту, необхідна більшість голосів депутатів від загального складу ради.

Згідно ст. 39 Регламенту включенню питання до проекту порядку денного та його винесенню на розгляд пленарного засідання ради для прийняття рішення передує попередній розгляд цього проекту у постійних комісіях ради, до сфери повноважень яких належать ці питання. При прийнятті невідкладних рішень на вимогу голови районної ради за погодженням не менше двох третин зареєстрованих на засіданні депутатів, засідання відповідної комісії з розгляду ініційованого головою питання може бути проведене під час пленарного засідання. Підготовку питань на розгляд сесії організовує керуючий справами районної ради.

Колегією суддів встановлено факт процедурного порушення Регламенту згідно копії Протоколу, яке полягає в тому, що для того, щоб включити спірне рішення до складу порядку денного та змінити черговість розгляду питань, відповідач повинен був прийняти окреме рішення.

Однак депутати приступили до поіменного голосування щодо прийняття заяви голови Радехівської районної ради до відома, без внесення відповідних змін до порядку денної сесії.

Тобто було порушено процедуру прийняття до відома заяву голови Радехівської районної ради про складення повноважень.

Але колегія суддів вважає, що судом першої інстанції помилково зазначено, що голоси депутатів відповідача ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 та ОСОБА_13 не мали бути враховані відповідною лічильною комісією під час голосування, оскільки дані депутати не пройшли попередньої реєстрації з огляду на наступне.

Як зазначив суд першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, що згідно копії списку реєстрації депутатів Радехівської районної ради, які взяли участь у роботі ІX сесії VIІ скликання (третє пленарне засідання) від 08.12.2016 вбачається відсутність у відповідній графі підписів згаданих вище депутатів.

Судом першої інстанції встановлено і не заперечується сторонами та третьою особою, що вищезазначені депутати брали участь у голосуванні щодо прийняття рішення про взяття заяви голови Радехівської районної ради Львівської області ОСОБА_3 до відома та проголосувати «За».

В силу приписів ч. ч. 1, 2 ст. 43 Регламенту сесія ради є правоспроможною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради. Участь депутатів визначається за їх підписами при реєстрації, яка проводиться перед початком ранкового засідання. Дані щодо реєстрації оголошуються головуючим на початку засідання.

Предмет регулювання ст.43 Регламенту визначено самою її назвою - «Встановлення правоспроможності /кворуму/ засідання».

Тобто, результати реєстрації депутатів перед початком пленарного засідання служать виключно лише в якості підстави для відкриття засідання та в жодному разі не визначають право участі та голосування того чи іншого депутата у відповідному засіданні незалежно від їх реєстраці.

Статтями 72 та 73 Регламенту встановлено порядок проведення відповідно відкритого та таємного голосування.

Відповідно до ч. 4 ст. 72 Регламенту голова лічильної комісії проводить відкрите голосування за списком обраних депутатів, підготовленим виконавчим апаратом ради, оголошує прізвище депутата в алфавітному порядку, депутат говорить «За», «Проти», «Утримався», «Не голосував». Результати голосування вказаною особою заносяться до списку голосування.

Відповідно до ст. 73 Регламенту перед початком таємного голосування лічильна комісія отримує від виконавчого апарату ради складений за алфавітним порядком список усіх депутатів та бюлетені для таємного голосування; члени лічильної комісії видають кожному депутатові один бюлетень, за отримання якого депутат розписується у відомості.

Тобто, Регламент однозначно встановлює право участі в голосуванні і врахування голосу кожного з присутніх на засіданні депутатів, поза всяким зв'язком щодо їх реєстрації чи не реєстрації перед цим засіданням.

Суд апеляційної інстанції вважає доречним висновок апелянта, що Регламент, як локальний акт, не може обмежувати право голосу депутата, що прямо слідує із закону.

Так відповідно до ч. 6, 11 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ч.1 ст. 19, ч.1 ст. 30 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради; ніхто не може обмежити повноваження депутата місцевої ради інакше як у випадках, передбачених Конституцією та законами України; повноваження, порядок організації і гарантії діяльності депутатів визначаються Конституцією України, цим Законом, законом про статус депутата, іншими законами.

В силу наведеного вище колегія суддів приходить до висновку, що постанову суду першої інстанції слід змінити в часині мотивів задоволенні позову, а саме висновок суду першої інстанції, що голоси депутатів відповідача ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 та ОСОБА_13 не мали бути враховані відповідною лічильною комісією під час голосування, оскільки дані депутати не пройшли попередньої реєстрації є помилковим та щодо тиску на позивача.

Відповідно до ст. 201 КАС України суд апеляційної інстанції змінює постанову або ухвалу суду першої інстанції, коли має місце правильне по суті вирішення справи чи питання, але із помилковим застосуванням норм матеріального чи процесуального права, а також вирішення не всіх позовних вимог або питань.

З огляду на наведене, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги щодо скасування оскарженого судового рішення в цілому суттєвими не являються і не складають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, проте вбачаються підстави для його зміни в часині мотивів задоволенні позову.

Керуючись статтями 160, 195, 196, 198, 201, 205, 207, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Радехівського районного суду Львівської області від 07 квітня 2017 року у справі № 451/1566/16-а змінити в частині мотивів задоволення позову.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя С. М. Кузьмич
судді Р. М. Гулид
В. З. Улицький
Повний текст постанови складено 26 червня 2017 року