Справа № 806/983/17
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2017-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 червня 2017 року Житомир Справа № 806/983/17

Категорія 6.3

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Шуляк Л.А.

секретар судового засідання Алексюк Т.В.,

за участю: представників позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника третьої особи - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про залишення без розгляду позову ОСОБА_4 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5, третя особа: ПАТ"Альфа-Банк" про визнання протиправним та скасування запису, -

в с т а н о в и в :

29 березня 2017 року позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування запису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про зміну умов обтяження квартири №7, розташованої за адресою: смт.Новогуйвинське Житомирського району Житомирської області, вул.Комуністична,18, внесений 18.07.2012 року о 14:26:30 до Державного реєстру іпотек №7021455 як такий, що порушує законні права та інтереси позивача ОСОБА_4

Третьою особою ПАТ"Альфа-Банк" подано клопотання про залишення позову без розгляду у звязку із пропуском позивачем строку звернення до суду (а.с.28). Зокрема, зазначає, що Житомирським районним судом Житомирської області розглядається справа №278/2337/15-ц за позовом ПАТ"Альфа-Банк" до ОСОБА_4 і поручителів про стягнення боргу по кредитному договору, в матеріалах якої міститься витяг з Державного реєстру іпотек щодо оскаржуваного запису, з яким представник ОСОБА_4 був ознайомлений ще 30.10.2015.

Представник третьої особи підтримав заявлене клопотання.

Представники позивача в судовому засіданні заперечували щодо задоволення даного клопотання, посилаючись на те, що позивачу стало відомо про оскаржуваний запис лише 25.01.2017 після одержання інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав та нерухоме майно, в судових засіданнях у справі №278/2337/15-ц він особистої участі не приймав, з матеріалами справи не ознайомлювався.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як зазначалось, предметом спору у даній справі є запис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про зміну умов обтяження квартири №7, розташованої за адресою: смт.Новогуйвинське Житомирського району Житомирської області, вул.Комуністична,18, внесений 18.07.2012 року о 14:26:30 до Державного реєстру іпотек №7021455.

З позовом ОСОБА_4 звернувся 29.03.2017. До позовної заяви додано витяг про реєстрацію у державному реєстрі іпотек (а.с.24) від 18.07.2012 №36969641, згідно якого до реєстраційного запису Державного реєстру іпотек 7021455 контрольна суму ГЕА0Д18535 внесено зміни щодо відступлення права вилучено іпотекодержателя ОСОБА_7" та додано іпотекодержателя ПАТ "Альфа-Банк". Копія даного витягу зроблена зі справи №278/2337/15-ц, що не заперечується сторонами. Як зазначалось, вказаний запис є предметом оскарження.

При цьому, представники позивача в судовому засіданні зазначили, що позивачу стало відомо про оскаржуваний запис лише 25.01.2017 після одержання інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав та нерухоме майно.

Водночас, судом встановлено, що в провадженні Житомирського районного суду Житомирської області перебуває справа №278/2337/15-ц за позовом ПАТ"Альфа-Банк" до ОСОБА_4, ОСОБА_8, ОСОБА_9 про стягнення заборгованості по кредитному договору.

Як вбачається із листа ПАТ"Альфа-Банк" від 30.10.2015, представник банку просив долучити до матеріалів справи №278/2337/15-ц документи, в тому числі і копію витягу ДРІ про реєстрацію змін від 18.07.2012 (а.с.43), який містить оскаржуваний запис.

Згідно із журналом судового засідання від 30.10.2015 у справі №278/2337/15-ц, представник ПАТ"Альфа-Банк" ОСОБА_3 подав вказане клопотання про долучення доказів, яке судом було задоволено та долучено до матеріалів справи вказані документи (а.с.44-45).

При цьому, в судовому засіданні 30.10.2015 був присутній представник ОСОБА_4 ОСОБА_10, яка не заперечувала щодо долучення до матеріалів справи документів, поданих представником банку, в тому числі і витягу ДРІ про реєстрацію змін від 18.07.2012.

Тобто, з моменту долучення до матеріалів справи №278/2337/15-ц копії витягу про реєстрацію у державному реєстрі іпотек (а.с.24) від 18.07.2012 №36969641, згідно якого до реєстраційного запису Державного реєстру іпотек 7021455 контрольна суму ГЕА0Д18535 внесено зміни щодо відступлення права вилучено іпотекодержателя ОСОБА_7" та додано іпотекодержателя ПАТ "Альфа-Банк", представнику ОСОБА_4, а отже і самому ОСОБА_4 стало відомо про оскаржуваний запис щодо відступлення права.

Суд оцінює критично доводи представників позивача щодо неповідомлення представником ОСОБА_4 про оскаржуваний запис свого довірителя ОСОБА_4, оскільки представник у справі в силу ст.59 КАС України діє від імені та в інтересах особи, яку він представляє.

Також суд враховує, що протягом 2013-2014 років ОСОБА_4 страхував предмет іпотеки на нового іпотекодержателя ПАТ"Альфа-Банк" (а.с.30-37), здійснював платежі на користь ПАТ"Альфа-Банк" по кредитному договору, позивачем у справі №278/2337/15-ц про стягнення кредитної заборгованості також виступало ПАТ"Альфа-Банк", тобто ОСОБА_4 знав про зміну іпотекодержателя, а тому мав реальну можливість отримати витяг з Державного реєстру іпотек, відомості якого є відкритими, щодо оспорюваного запису про зміну іпотекодержателя від 18.07.2012 року раніше ніж 25.01.2017.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

За таких обставин, суд вважає, що відлік шестимісячного строку звернення до суду слід розпочати з 30.10.2015 року (дати ознайомлення представника ОСОБА_4 з копією витягу ДРІ про реєстрацію змін від 18.07.2012), тоді перебіг строку закінчився 30.04.2016.

Враховуючи, що з позовом ОСОБА_4 звернувся до суду лише 29.03.2017, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду та не надано доказів, які могли б свідчити про те, що цей строк пропущено з поважних причин.

Статтею 100 КАС України передбачено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Частиною 3 статті 163 КАС України визначено, що якщо в ході судового розгляду справи суд встановить, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою з пропущенням установленого законом строку звернення до адміністративного суду, або викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, позовна заява залишається без розгляду.

Також, пунктом 9 частини 1 статті 155 КАС України передбачено, що суд ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Додаткового суд враховує, що Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв'язку з наведеним, залишення позову без розгляду з підстав, передбачених законом (пропуск строку звернення до адміністративного суду) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, Європейський Суд з прав людини у п.35 рішення від 12.03.2009 (справа "Плахтєєв та Плахтєєва проти України") зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов'язків. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. рішення у справі "Ґолдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. The United Kingdom) від 21 лютого 1975 року, серія А, № 18, сс. 17- 18, пп. 35- 36). Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності, заходи забезпечення позову, нормативне регулювання такого права стосовно неповнолітніх та психічно хворих осіб (див. рішення у справі "Стаббінґс та інші проти Сполученого Королівства" (Stubbings and Others v. the United Kingdom) від 22 жовтня 1996 року, Reports 1996-IV, с. 1502-3, пп. 51- 52; і у справі "Толстой Милославський проти Сполученого Королівства" (Tolstoy Miloslavsky v. the United Kingdom) від 13 липня 1995 року, серія A, № 316-B, сс. 80- 81, пп. 62- 67).

Відповідно до пунктів 22-23 рішення від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України" правила регулювання строків подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Отже, враховуючи те, що національним законодавством України встановлені певні обмеження, зокрема, щодо строку звернення до адміністративного суду і це не може вважатися незаконним обмеженням у праві на доступ до суду, а також те, що у цій справі судом достовірно встановлено обізнаність позивача про порушення його прав з 30.10.2015, проте з позовом до суду він звернувся після спливу встановленого строку, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.99,100,155,165 Кодексу адміністративного судочинства України,-

у х в а л и в :

Клопотання третьої особи ПАТ "Альфа-Банк" про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Залишити без розгляду позов ОСОБА_4 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5, третя особа: ПАТ"Альфа-Банк" про визнання протиправним та скасування запису.

Ухвала набирає законної сили у порядку встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції за правилами встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Л.А.Шуляк