Справа № 357/10460/16-а
Суддя: Ярмола О. Я.
Дата ухвалення: 2017-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Ліщинська О. С.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м.Біла Церква залі суду №5 заяву ОСОБА_1, зацікавлена особа: ОСОБА_2 міська рада про встановлення способу та порядку виконання рішення суду,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з даною заявою мотивуючи тим, що 24.10.2016 року Білоцерківським міськрайонним судом розглянуто справу №357/10460/16-а , позов задоволено і вирішено питання судових витрат, було вирішено стягнути з ОСОБА_2 міської ради на користь ОСОБА_1 кошти в сумі 551,20 грн. Стягувач звернувся до ОСОБА_2 управління державної казначейської служби та Головного Управління Державної казначейської служби у Київській області, але листом «12-06/250-220 від 21.02.2017 року Головне Управління Державної казначейської служби у Київській області повідомило, що документи відправлені за належністю до ОСОБА_2 управління державної казначейської служби для безспірного стягнення коштів за судовим рішенням. Проте, 01.03.2017 року ОСОБА_2 управлінням державної казначейської служби було повторно відмовлено у виконанні виконавчого листа у звязку з відсутністю відкритих рахунків ОСОБА_2 міської ради в органах казначейства. Стягувач звернувся з запитом до ОСОБА_2 міської ради про повідомлення рахунків, які відкрито у казначейських установах для списання з них коштів в сумі 551,20 грн. на виконання рішення суду. ОСОБА_2 міська рада листом № Ш-2133 від 27.03.2017 р. повідомила, що ОСОБА_2 міська рада є органом місцевого самоврядування та утримується за рахунок коштів місцевого бюджету, а тому з виконавчим листом про стягнення коштів необхідно звернутися до казначейської установи, рішення суду в частині стягнення судового збору не виконане, а тому стягувач просив суд встановити спосіб та порядок виконання рішення суду від 24.10.2016 року у справі 357/10460/16-а в частині стягнення судового збору на користь ОСОБА_1, шляхом безспірного списання стягнутих судом 551,20 грн. з місцевого бюджету м.Біла Церква.

До суду заявник та заінтересована особа не зявилися, про час розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч.2. ст. 263 КАС України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Так, судом встановлено, що 24.10.2016 року Білоцерківським міськрайонним судом розглянуто справу №357/10460/16-а, та позов ОСОБА_1 задоволено і стягнено з відповідача ОСОБА_2 міської ради на користь ОСОБА_1 кошти в сумі 551,20 грн., що надійшли на рахунок для зарахування коштів судового збору при подачі позову до Білоцерківського міськрайонного суду. З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1, як стягувач звернувся до ОСОБА_2 управління державної казначейської служби та Головного Управління Державної казначейської служби у Київській області з приводу виконання зазначеного рішення суду в частині стягнення судових витрат, але листом «12-06/250-220 від 21.02.2017 року Головне Управління Державної казначейської служби у Київській області повідомило, що документи відправлені за належністю до ОСОБА_2 управління державної казначейської служби для безспірного стягнення коштів за судовим рішенням. Проте, 01.03.2017 року ОСОБА_2 управлінням державної казначейської служби було, повторно, відмовлено у виконанні виконавчого листа у звязку з відсутністю відкритих рахунків ОСОБА_2 міської ради в органах казначейства.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення передбачено Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 зі змінами та доповненнями (далі Порядок).

Відповідно до п. 2 Порядку безспірне списання - це операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування тауабо державних органів на підставі виконавчих документів.

Згідно з п. 2 Порядку боржники - це визначені в рішенні про стягнення коштів розпорядники (бюджетні установи) та одержувачі бюджетних коштів, а також підприємства, установи та організації, рахунки яких відкритті в органах Казначейства.

Відповідно до п. З Порядку органами Казначейства виконуються рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі виконавчих документів у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів з боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Пунктом 24 Порядку визначено, що стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник, документи, зазначені у пункті 6 Порядку. Пунктами 41-46 Порядку визначено, що орган Казначейства здійснює безспірне списання коштів місцевих бюджетів для відшкодування шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 63 Закону доходи місцевих бюджетів формуються за рахунок власних, визначених законом, джерел та закріплених у встановленому законом порядку загальнодержавних податків, зборів та інших обовязкових платежів. Доходи місцевих бюджетів районних у містах рад (у разі їх створення) формуються відповідно до обсягу повноважень, що визначаються відповідними міськими радами. Склад доходів місцевих бюджетів визначається Бюджетним кодексом України та законом про Державний бюджет України. Доходи місцевого бюджету зараховуються до загального або спеціального фонду місцевого бюджету відповідно до вимог Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України. У складі надходжень спеціального фонду місцевого бюджету виділяються надходження бюджету розвитку, які формуються відповідно до вимог Бюджетного кодексу України. Кошти державного бюджету, що передаються у вигляді дотацій та субвенцій, затверджуються у законі про Державний бюджет України для кожного відповідного місцевого бюджету згідно з Бюджетним кодексом України. Кошти, передані державою у вигляді дотацій та субвенцій, можуть розподілятися Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, міськими (міст республіканського Автономної Республіки Крим і міст обласного значення), районними радами між відповідними місцевими бюджетами та використовуватися для фінансування спільних проектів відповідних територіальних громад.

Відповідно до вимог ст.ст. 172 і 175 ЦК України територіальні громади набувають і здійснюють цивільні права та обовязки через органи місцевого самоврядування у межах їхньої компетенції, встановленої законом і відповідають за своїми зобовязаннями своїм майном, крім майна, на яке відповідно до закону не може бути звернено стягнення.

За ст.263 КАС України за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження можуть звернутися до адміністративного суду першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист, із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення.

Суд може змінити спосіб і порядок виконання рішення лише: у виняткових випадках; за наявності обставин, що ускладнюють його виконання або роблять його неможливим; за умови надання достатніх доказів наявності таких обставин.

Стаття 263 КАС України містить не тільки механізм процесуальної процедури розгляду питань зміни чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення, а й підстави для розгляду цих питань. Оскільки ці підстави є матеріально-правовими, то їх слід розглядати у сукупності з положеннями статей 105 та 162 КАС України, які визначають зміст способів захисту порушеного права в адміністративному судочинстві.

Під зміною способу і порядку виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів реалізації (виконання) рішення в разі неможливості його виконання у спосіб і порядок, встановлений раніше.

В даному випадку, є необгрунтованим встановлення способу та порядку виконання судового рішення від 24.10.2016р. в частині стягнення судового збору на користь ОСОБА_1 шляхом безспірного списання коштів, оскільки будь-яке списання /перерахування/ коштів, можливе за наявності рахунку боржника, а як вбачається з відповідей ОСОБА_2 управління Державної казначейської служби, в управлінні Казначейства для ОСОБА_2 міської ради рахунки не відкриті, в управлінні не обслуговується боржник, а отже, встановлення запропонованого заявником способу виконання рішення суду є неможливим.

Керуючись ст..ст.263 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення способу та порядку виконання рішення суду відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Білоцерківський міськрайонний суд протягом п»яти днів з дня її постановлення.

Суддя ОСОБА_3