Справа № 810/1839/17
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2017-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/1839/17

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про продовження процесуального строку

27 червня 2017 року Справа № 810/1839/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву Головного управління Держпраці у Київській області до Іноземного підприємства "ДОРФ" про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Держпраці у Київській області з позовом до Іноземного підприємства "ДОРФ", в якому позивач просить прийняти рішення, яким застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді зупинення робіт, а саме:

- зупинити експлуатацію свердлильного верстата (рем. майстерня тракторної бригади);

- зупинити експлуатацію вантажопідіймального крана, що керується з підлоги (рем. майстерня тракторної бригади);

- зупинити експлуатацію редуктора ГБУ (рем. майстерня тракторної бригади) до усунення порушень та отримання у встановленому порядку рішення на відновлення робіт.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.05.2017 у задоволенні клопотання Головного управління Держпраці у Київській області про звільнення від сплати судового збору за подання позову до суду - відмовлено, позовну заяву залишено без руху та надано 30-тиденний строк з дня отримання копії даної ухвали позивачем для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

07.06.2017 позивачем отримано ухвалу суду від 25.05.2017, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Суд зазначає, що позивачем не було оскаржено ухвалу суду від 25.05.2017 у встановленому законом порядку, а тому остання набрала законної сили 13.06.2017 та є обов'язковою до виконання позивачем.

У той же час, 12.06.2017 представником позивача через канцелярію суду подано клопотання №6/1/6140 від 12.06.2017 про усунення виявлених недоліків позовної заяви, в якому позивач просить відстрочити сплату судового збору по справі.

Розглядаючи вказане клопотання про відстрочення сплати судового збору, що викладене у клопотанні позивача №6/1/6140 від 12.06.2017 по суті, суд зазначає таке.

Відповідно до ст.88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України “Про судовий збір”.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України “Про судовий збір” враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 10 Кодексу адміністративного судочинства України) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У клопотанні сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

У той же час, в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач зазначає, що Державна служба України з питань праці звернулась до Голови Вищого адміністративного суду України з листом від 07.03.2017 №3591/1/7.2-ДП-17 про надання роз'яснень судам щодо звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону Головних управлінь (Управлінь) Держпраці в областях, через які Держпраця як центральний орган виконавчої влади реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Проте, суд звертає увагу, що у даному випадку, вказана обставина не є підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки позивачем взагалі не наведено обставин, які свідчать про незадовільне (скрутне) матеріальне становище, що можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Так, Пленум Вищого адміністративного суду України у Постанові від 23 січня 2015 року № 2 “Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI “Про судовий збір” зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Суд звертає увагу, що абзацом 20 частини першої статті 5 Закону України “Про судовий збір” №3674-VI від 08.07.2011 передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняється центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, структурні підрозділи виконавчих органів міських рад міст обласного значення та об'єднаних територіальних громад, на які покладені функції із здійснення контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення.

Суд вважає за необхідне наголосити, що відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 р. № 96 (далі - Положення №96), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Пунктом 7 Положення №96 передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

З огляду на зазначене, позивач, який є територіальним органом Державної служби України з питань праці, не включений до числа осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, зокрема, до адміністративного суду, що прямо передбачено Законом України “Про судовий збір”, а тому є платником судового збору на загальних підставах.

Крім того, суд вбачає за доцільне зазначити, що у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Відповідно до ст. 10 Кодексу адміністративного судочинства України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом.

Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Більш того, суд звертає увагу, що пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору” Кабінет Міністрів України було зобов'язано забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

За таких обставин, суд вважає, що наведені у клопотанні підстави є недостатніми для його задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 102 Кодексу адміністративного судочинства України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхідне продовжити встановлений ухвалою суду від 25.05.2017 строк для усунення недоліків позовної заяви та надати позивачу 30-ти денний строк, з моменту отримання копії даної ухвали.

Керуючись статтями 101, 102, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Головного управління Держпраці у Київській області №6/1/6140 від 12.06.2017 про відстрочення сплати судового збору за подання адміністративного позову до суду, - відмовити.

2. Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви Головного управління Держпраці у Київській області до Іноземного підприємства "ДОРФ" про застосування заходів реагування, а саме надати позивачу 30-тиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, що зазначені в ухвалі Київського окружного адміністративного суду від 25.05.2017 про залишення позовної заяви без руху.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кушнова А.О.