Справа № 521/21809/16-а
Суддя: Леонов О. С.
Дата ухвалення: 2017-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2а/521/103/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2017 року м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси, у складі:

головуючого судді Леонова О.С.

при секретарі: Малиш О.Л.

за участю:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянув адміністративний позов ОСОБА_3 до заступника начальника Управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

26.12.2016 року ОСОБА_3 звернулася в суд з позовом до заступника начальника Управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 14.12.2016 року нею отримано поштове відправлення від Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради із супровідним листом від 06.12.2016 р. № 01-8/629 вх. щодо направлення Управлінням ДАБК ОМР їй наступних документів: акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 05.12.2016 року; припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.12.2016 р.; протоколу про адміністративне правопорушення від 05.12.2016 р.

Посадовою особою Управління ДАБК ОМР начебто було проведено позапланову перевірку належного їй на праві власності обєкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1.

Також в листі зазначено, що начебто нею експлуатується обєкт будівництва не прийнятий в експлуатацію за зазначеною адресою, у звязку з чим заявлено про необхідність усунення порушень містобудівного законодавства та повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 16.12.2016 р. о 10.00 годині у приміщенні Управління ДАБК ОМР.

Позивач вважає дії головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління ДАБК ОМР ОСОБА_5 по складанню акту перевірки та припису про усунення порушення протиправними.

Зазначає, що жодні будівельні роботи у зазначеній квартирі нею не виконувались та не виконуються, а тому дії посадової особи Управління ДАБК ОМР по складанню акту перевірки, протоколу та припису у її відсутність, коли вона не мала можливості довести свої пояснення та зауваження.

Вказує, що перевірка проводилась посадовою особою без фактичного огляду обєкту перевірки, що спростовує як проведення робіт на обєкті так і взагалі результати проведення перевірки, а відтак до акту перевірки, припису та протоколу внесені відомості, які не відповідають дійсності та ґрунтуються на припущеннях про будівельні роботи, які посадова особа Управління ДАБК ОМР особисто не бачила.

В ході розгляду адміністративної справи відповідачем, ОСОБА_3 було надано докази, які свідчать про законність володіння обєктом нерухомого майна та підтверджують відсутність адміністративного правопорушення і невинуватість з її боку.

Відповідно до Відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно їй на праві власності належить квартира АДРЕСА_2 загальною площею 53,1 кв.м., житловою площею 33,1 кв.м, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 62522736 від 01.07.2016 року.

16.12.2016 року заступником начальника Управління ДАБК ОМР ОСОБА_4 винесено постанову № 094/16 по справі про адміністративне правопорушення, якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн.

Вважає, що оскаржувана постанова є необґрунтованою, винесеною незаконно, без обєктивного розгляду у звязку з чим підлягає скасуванню.

Просить суд скасувати постанову №094/16 від 16.12.2016 року заступника начальника Управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4 про накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн. за ч.12 ст. 96 КУпАП; закрити провадження по справі відносно неї на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу правопорушення.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, надала суду письмові заперечення (вхід. 11837 від 20.03.2017 року), в яких просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що 05.12.2016 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_5 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.12 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що у позивача відсутня реєстрація дозвільних документів щодо виконання будівельних робіт та готовності прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом обєкта за адресою: АДРЕСА_1, чим було порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с. 9-12)

16.12.2016 року заступником начальника Управління ДАБК ОМР ОСОБА_4 винесено постанову № 094/16 по справі про адміністративне правопорушення, якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн.

ОСОБА_3 в постанові зазначила, що з цією постановою не згодна, вважає її необґрунтованою та такою, що винесена з порушеннями.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 62522736 від 01.07.2016 року, ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_2 загальною площею 53,1 кв.м., житловою площею 33,1 кв.м. (а.с. 26)

У судовому засіданні представник позивача вказала, що на момент проведення перевірки будь-які роботи, пов'язані з будівництвом та реконструкцією не проводились. Крім того, з технічного паспорту від 24.06.2016 року не вбачається, що спірне приміщення є самочинним (а.с. 21-22).

Згідно із ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідальність за ч.12 ст. 96 КУпАП настає за діяння, передбачені частиною одинадцятою цієї статті, вчинені щодо об'єктів II категорії складності. Ч.11 ст. 96 КУпАП передбачено відповідальність за експлуатацію об'єктів будівництва, які завершені будівництвом з 19 січня 2012 року та не прийняті в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про

готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів I категорії складності.

Вирішуючи спір, суд приходить до висновків про те, що оскаржувана постанова є незаконною, оскільки протокол про адміністративне правопорушення складено в порушення вимог п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, за відсутності позивача.

Відповідно до ст. ст. 254, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

При складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки, про що робиться відмітка в протоколі.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Як встановлено ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 2 пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (надалі - Порядок № 553) закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Пунктом 3 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Відповідно до п. 5 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до ч. 4 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - № 877) органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом чи телефонограмою за рахунок коштів органу державного нагляду (контролю) або вручається особисто керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання під розписку.

Згідно з ч. 1 ст.7 Закону України №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України № 877 на підставі наказу оформляється посвідчення

(направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою.

Відповідно ч. 5 ст. 7 Закону України №877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Статтею 10 Закону України № 877 передбачено, що суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Пунктом 11 ст. 4 Закону України № 877 встановлено, що плановий чи позаплановий захід повинен здійснюватися у присутності керівника або його заступника, або уповноваженої особи суб'єкта господарювання.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З вищевикладеного вбачається, що Департамент ДАБІ в Одеській області при здійсненні перевірки повинна дотримуватись відповідного порядку здійснення цієї перевірки.

Так, судом достовірно встановлено, що в порушення вищезазначених вимог законодавства, позивач участь у нібито проведеної відповідачем перевірки не приймала, про що, зокрема, свідчить факт отримання позивачем 14.12.2016 року поштою поштового відправлення від відповідача, в якому містилися акт перевірки від 05.12.2016 року, припис про усунення порушення від 05.12.2016 року, протокол про адміністративне правопорушення від 05.12.2016 року, що підтверджується супровідним листом та копією конверта.

Наказ ДАБІ України від 08.09.2015 року № 976 про проведення позапланової перевірки позивача представником відповідача суду не надано, направлення на проведення перевірки ОСОБА_3 не пред'являлося. Копія направлення на перевірку до суду також не надано відповідачем.

Крім того, з акту перевірки, отриманого позивачем 14 грудня 2016 року, вбачається, що у

графі, яка передбачає наявність відомостей про дату отримання направлення на перевірку та номер направлення, дані відомості відсутні.

Також як зазначено в акті та вбачається з припису та протоколу, перевірка проводилась у присутності позивача та остання відмовилась отримувати документи які були складені за наслідками проведення такої перевірки, що як встановлено судом, не відповідає дійсності, оскільки судом встановлено, що перевірка фактично проведена не була, про що також свідчить той факт, що усі відомості (персональні дані, дані щодо підстави набуття права власності та інше) викладені в акті, а також зміст нібито встановлених порушень оформлені компютерним набором тексту та усі зазначені документи розпечатані на принтері. Дані обставини свідчать про те, що місце складання вказаних документів також не відповідає дійсності, оскільки із встановлених обставин слідує, що інспектор приїхав за адресою перевірки вже заздалегідь готовими актом перевірки, приписом та протоколом про адміністративне правопорушення.

До акту також не додані матеріали, які б підтверджували факт експлуатації позивачем новозбудованого будинку.

Аналогічні порушення допущені інспектором і при оформлені припису на імя позивача.

Також як вбачається з протоколу від 05.12.2016 року, який складено головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_5, у ньому не зазначено про роз'яснення позивачу її прав та обов'язків та вручення копії протоколу. Відповідачем не надано жодних доказів присутності позивача при складення протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_3

Таким чином, не роз'яснивши позивачу її прав та обов'язків, не надавши можливість подати свої пояснення та не надавши копію протоколу, відповідачем було грубо порушено права особи, які передбачені ст. 268 КУпАП.

Відповідно до п. 12, п. 13 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва та посадові особи інспекції під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

При цьому, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час його здійснення, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, подавати свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Крім того п.п. 16-20 Порядку № 533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його

заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна зробити висновок, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватись - в присутності суб'єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Однак, як вже зазначалося вище, всупереч вимогам закону, право позивача бути присутньою під час проведення перевірки та на час розгляду складених документів, Департаментом ДАБІ в Одеській області забезпечено не було, чим грубо порушено вимоги вищезазначеного законодавства, а відомості у вказаних документах про ніби - то те, що ОСОБА_3 відмовилась від підписання акту, протоколу та припису не відповідають дійсності.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до вимог ст. 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього

оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно із ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.

Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

З вищевикладеного аналізу нормативно-правових актів вбачається, що результати проведення перевірки мають бути доведеними до відома суб'єкта містобудування, про дату, час і місце розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності, суб'єкт містобудування має бути належним чином повідомлений, прийняте рішення має бути доведеним до відома суб'єкта містобудування з роз'ясненням строків та порядку його оскарження.

З огляду на викладене вище, необхідно наголосити на тому, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області не було дотримано вимог чинного законодавства, що призвело до грубого порушення передбачених чинним законодавством України прав та інтересів позивача.

Таким чином, з огляду на те що, вищезазначені неправомірні дії відповідача при проведенні позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, складені та оформленні акту перевірки від 05.12.2016 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 05.12.2016 року, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.12.2016 року, постанови № 412 по справі про адміністративне правопорушення від 16.12.2016 року, порушили права позивача та мають певні юридичні наслідки для неї у вигляді накладення адміністративного стягнення, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова є необґрунтованою та такою, що винесена без урахуванням усіх обставин, що мали значення для їх прийняття, з порушенням норм процесуального та матеріального права, а отже підлягають скасуванню.

Частиною 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Отже, обов'язок доведення обставин, які стали підставами для прийняття спірних актів індивідуальної дії покладено на Департамент ДАБІ в Одеській області.

Відповідач не довів суду правомірність прийнятих ним рішень.

У відповідності із ст. 70 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ст. 86 цього Кодексу, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Таким чином, на підставі ст. 10 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 11 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними доказів, зясувавши обставини у справі; перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку всім наданим сторонами на час розгляду справи доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані, підтверджені матеріалами справи, у звязку з чим підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що дії заступника начальника Управління начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4 по винесенню постанови №094/16 від 16.12.2016 року є неправомірними а постанова №094/16 від 16.12.2016 року у справі про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню.

Разом з тим, щодо вимог позивача ОСОБА_3 про закриття провадження по справі, слід зазначити наступне.

Суди не вправі втручатися в діяльність державних органів та органів місцевого самоврядування при здійсненні ними функцій та повноважень, визначених законодавством, не вправі переймати на себе функції суб'єктів владних повноважень, оскільки чинним законодавством України суди не наділені правом створювати норми права, а наділені лише компетенцією перевіряти уже створені норми права на їх відповідність вищестоящим в ієрархії нормативно-правовим актам.

Суб'єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб'єктами. Втручання в повноваження суб'єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Таким чином, суди не вправі підміняти собою держані органи, компетенція яких чітко регламентована чинним законодавством, оскільки відповідно до статті 284 КУпАП вирішення питання про закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення належить до компетенції органу, що приймав рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

У справах з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності адміністративним судом не вирішується питання щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності, а перевіряється законність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень у таких справах, за наслідками чого суд може визнати незаконним і скасувати рішення про накладення адміністративного стягнення або відмовити у цьому.

Аналогічна позиція підтримується Вищим адміністративним судом України у постанові від 12.03.2015 року у справі №К/9991/28251/11.

Керуючись, ст.ст.6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 71, 100, 159-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_3 до заступника начальника Управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення задовольнити частково.

Скасувати постанову №094/16 від 16.12.2016 року заступника начальника Управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4 про накладення на ОСОБА_3 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 (вісім тисяч пятсот) гривень за ч.12 ст.96 КУпАП.

В іншій частині відмовити.

Постанову може бути оскаржено протягом 10-ти днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні мають право оскаржити постанову протягом 10-ти днів з дня отримання її копії.

Постанова ухвалена в нарадчій кімнаті й видрукувано в одному екземплярі.

Суддя: