Справа № 820/5853/16
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2017-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2017 р.Справа № 820/5853/16
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Чалого І.С.

Суддів: Зеленського В.В. , П'янової Я.В.

за участю секретаря судового засідання: Городової А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 19.04.2017 р. по справі № 820/5853/16 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання незаконним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати незаконним та скасувати наказ ДПП НПУ в п. 2 відносно накладення на неї - інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в м. Харкові Департаменту патрульної поліції, суворої догани.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 19.04.2017 р. було відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання незаконним та скасування наказу.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції в зв'язку з ненаданням належної правової оцінки обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати постанову Харківського окружного адміністративного суду від 19.04.2017 р. та прийняти нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

На адресу суду повернувся конверт з судовою повісткою направленою на адресу ОСОБА_1, який не є вручений адресату з незалежних від суду причин, в зв'язку з чим відповідно до ст. 35 КАС України вважається, що вказана повістка є врученою.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 та ч. 1 ст. 41 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання 22.06.2017 року за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 займає посаду інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в м. Харкові Департаменту патрульної поліції з 26.09.2015 року.

Наказом Департаменту патрульної поліції №1234 від 09.06.2016 року «Про призначення та проведення службового розслідування» з метою встановлення причин та обставин подій, що мали місце 22.01.2016 року у місті Харкові за адресою: АДРЕСА_1 та можуть свідчить про протиправні дії інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 та інспектора роти №9 батальйону №1 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП капітана ОСОБА_2 відповідно до п.4 розділу ХІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1, 2, 3, 4 ст. 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», п.п. 2.2.20, 2.5, 2.6 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС від 12.03.2013 №230, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за №541/23073 наказано призначити службове розслідування (а.с. 30).

08.07.2016 року складено висновок службового розслідування за подіями, що мали місце 22.01.2016 року у місті Харкові за адресою: АДРЕСА_1 та могли свідчити про протиправні дії з боку інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 та інспектора роти №9 батальйону №1 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП капітана поліції ОСОБА_2, затверджений т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції (а.с. 16- 29).

Вказаним висновком від 08.07.2016 року члени комісії вважали б, зокрема, службове розслідування за подіями, що мали місце 22.01.2016 року у місті Харкові за адресою: АДРЕСА_1 та могли свідчити про протиправні дії з боку інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 та інспектора роти №9 батальйону №1 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП капітана поліції ОСОБА_2 припинено; за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п.п. 4, 6, 10, 11 ч. 1 ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», та п.п.1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», інспектору відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголосити сувору догану.

Наказом від 19.07.2016 року №1888 Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» керуючись п.9 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію», ст. 2, 5, 7, 12, 13, 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», на підставі висновку службового розслідування від 08.07.2016 року, наказано за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п.п.4, 10, 11 ч.1 ст.7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», та п.п.1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», на підставі п. 4 ч.1 ст. 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», інспектору відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено сувору догану (а.с.51-52).

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, виходив з того, що відповідачем при визначенні виду дисциплінарного стягнення інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в м. Харкові Департаменту патрульної поліції лейтенанту поліції ОСОБА_1 було здійснено з врахуванням всіх обставин та правомірно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани шляхом винесення наказу №1888 від 19.07.2016 року Департаменту патрульної поліції України в частині, що стосується позивача.

Колегія суддів погоджується з таким висновками суду першої інстанції та зазначає.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

Водночас до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», що передбачено пунктом 9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію».

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» визначено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Підставою дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою рядового або начальницького складу службової дисципліни, визначення якої наведене у статті 1 цього Статуту (стаття 2 Дисциплінарного статуту).

Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи рядового або начальницького складу органів внутрішніх справ ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Частиною 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту передбачено, що за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Виходячи зі змісту ст. 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Стаття 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, передбачає, що з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими порушника, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника порушника.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Тобто визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією особи, якій законом надано право притягувати до дисциплінарної відповідальності. До того ж закон не встановлює необхідність послідовного призначення стягнень від менш суворого до більш суворого. Відтак, виходячи з фактичних обставин скоєного проступку та особи порушника, начальник може застосувати до нього будь-яке стягнення на власний розсуд.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме оскаржуваного наказу, підставами для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани слугували висновки службового розслідування, під час якого було встановлено, що ОСОБА_1, перебуваючи 22.01.2016 року в позаслужбовий час за адресою: м. Харків, АДРЕСА_1, намагалась своїми діями завадити інспекторам роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП встановити особу водія, який, перебуваючи за кермом автомобіля MITSUBISHI PAJERO WAGON, номерний знак НОМЕР_1, неодноразово порушив Правила дорожнього руху, та в ході розслідування надавала неправдиві свідчення, чим порушила вимоги п.п. 4, 10, 11 ч.1 ст.7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», та п.п.1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію».

Відповідно до п. 1.1. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 р. № 230, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 р. за № 541/23073 (далі - Інструкція) службове розслідування - комплекс заходів, які здійснюються у межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено дисциплінарний проступок, а також з'ясування інших обставин.

За пунктом 8.3 Інструкції, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла(и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв'язку з цим; посаду, звання, прізвище, ім'я та по батькові, персональні дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах внутрішніх справ і на займаній посаді - з дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), характеристику особи (зокрема, про наявність або відсутність у неї діючих дисциплінарних стягнень), винної в учиненні дисциплінарного проступку, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам; наявність причинного зв'язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками; умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього; вимоги законодавства або посадові обов'язки, які було порушено; наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом'якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Судом першої інстанції було встановлено та не спростовано у суді апеляційної інстанції, що 09.02.2016 року до керівництва Управління патрульної поліції у місті Харкові надійшов рапорт заступника начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління майор поліції Сімонова О.І. про те, що 22.01.2016 року інспектор того ж відділу лейтенант поліції ОСОБА_1, знаходячись в позаслужбовий час близько 19 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1, де в цей час екіпажем "0104" у складі лейтенанта поліції Жиліної Є.І. та рядового поліції Опенченка В.В. проводилась перевірка за фактом порушення Правил дорожнього руху водієм автомобіля чорного кольору MITSUBISHI PAJERO WAGON, номерний знак НОМЕР_1, стежила за діями поліцейських та поводилася зухвало по відношенню до них, а також наголошувала, що після цього у інспекторів "може бути резонанс". Також в рапорті було вказано, що зухвалу поведінку лейтенант поліції ОСОБА_1 допускає і у робочий час, на зауваження керівника не реагує, провокує конфлікти у колективі, чим погіршує взаємовідносини між працівниками.

В рамках проведеного службового розслідування з метою повного, всебічного і об'єктивного з'ясування обставин за даним фактом було опитано інспектора роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП лейтенанта поліції Лозову (Жиліну) Є.І., інспектора роти №5 батальйону №2 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП рядового поліції Опенченка В.В., якими вказано у наданих поясненнях, що 22.01.2016 року під час несення служби, перебуваючи разом у складі екіпажу "0104", їдучи по АДРЕСА_1, стали свідками неодноразового порушення Правил дорожнього руху автомобілем чорного кольору MITSUBISHI PAJERO WAGON, номерний знак НОМЕР_1, у зв'язку з чим було розпочато переслідування. Автомобіль від переслідування намагався відірватися, при цьому екіпажу "0104" вдалося наздогнати останній тільки після його звернення у бік будинку АДРЕСА_1 та зупинення у дворовій зоні.

Після зупинення патрульного автомобіля інспектори побачили чоловіка, якій відбігав від переслідуваного транспортного засобу, у інспекторів були всі підстави вважати, що даний чоловік керував автомобілем та саме він є порушником, натомість чоловік після того, як його наздогнав Опенченко В.В. та представився, пов'язаність з автомобілем заперечив та вказав, що є простим перехожим.

Під час встановлення інспекторами обставин належності автомобіля чорного кольору MITSUBISHI PAJERO WAGON, номерний знак НОМЕР_1 та обставин порушення Правил дорожнього руху, до двору заїхав автомобіль VOLKSWAGEN POLO темного кольору, за кермом якого перебувала, як було згодом встановлено, інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1, яка у розмові із інспекторами поводилась дивно та зневажливо.

Після прибуття на місце подій викликаних командира роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП старшого лейтенанта поліції Конохіна С.В. разом із молодшим лейтенантом Короткоруком Д.М. та рядовим поліції Габелковою М.В. чоловік, що був затриманий поряд із автомобілем повідомив, що не має відношення до транспортного засобу, взагалі автомобіля та водійського посвідчення не має є простим перехожим і вказавши на ОСОБА_1 зазначив, що остання може підтвердити вказані обставини.

При цьому на запитання Конохіна С.В. про необхідні дії в даній ситуації ОСОБА_1 повідомила, що оскільки у патрульних немає доказів вчинення правопорушення та крім того зупинений чоловік стверджував, що він звичайний перехожий та категорично заперечував свою причетність до автомобіля, то у патрульних не має підстав його затримувати.

Після чого було прийнято рішення відпустити чоловіка, а поряд із транспортним засобом продовжити чергування задля встановлення особи водія.

Як встановлено з висновку службового розслідування в подальшому інспекторами за допомогою просвітлення тонованого скла автомобіля та перевірки автомобіля за інформаційними базами з'ясовано, що транспортний засіб належить діючому співробітнику Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП ОСОБА_2 Зателефонувавши до Управління, старший лейтенант поліції Конохін С.В. отримав інформацію, яка підтверджувала факт, що ОСОБА_2 є патрульним батальйону №1 Управління та крім того дізнався, що вказаний транспортний засіб зранку знаходився на полігоні, де проводились навчання поліцейських, а ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були присутні та вони знайомі.

В подальшому за автомобілем прийшов громадянин ОСОБА_10 з ключами та документами на транспортний засіб, який повідомив, що їх йому було передано товаришем ще о 08 годині ранку, який наказав забрати автомобіль саме з цієї адреси. Після перевірки документів патрульними поліції було прийнято рішення відпустити особу разом із водієм, оскільки докази адміністративного порушення були відсутні.

З відеозапису зробленого на нагрудні камери інспекторів роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП за чергування 22.01.2016 опитуваний під час службового розслідування командир роти №9 батальйону №1 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП старший лейтенант поліції Волошин Є.Г. впізнав чоловіка, що у вечірній час спілкується з працівниками поліції, а також зазначив, що це насправді є інспектор роти №1 батальйону №4 Управління капітан поліції ОСОБА_2

При цьому як встановлено під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 на місці події неодноразово вказувала, що чоловіка, якого патрульні підозрювали у вчиненні адміністративного правопорушення, вона не знає та своєю поведінкою намагалася вплинути на ситуацію та допомогти ОСОБА_2 уникнути наслідків протиправних дій.

Під час службового розслідування були отримано пояснення і у інспектора роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП молодшого лейтенанта Короткоручко Д.М. та інспектора роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП рядового поліції Габелкової М.В., якими підтверджено надані Конохіним С.В. пояснення.

Натомість під час службового розслідування ОСОБА_1 з приводу подій, що мали місце 22.01.2016 року за адресою: м. Харків, АДРЕСА_1 надати письмові пояснення відмовилась, посилаючись на тє, що не пам'ятає дані події, про що складено акт про відмову надати пояснення від 06.07.2017 (а.с. 32).

Проте усно у відповідь на запитання пояснила, що працівників Управління, що перебували не на службі у цивільному одязі, на місці події не бачила, а з ОСОБА_2 станом на 22.01.2016 року була знайома, але його на місці події не було.

Крім того, матеріали службового розслідування містять попередньо отримане пояснення ОСОБА_1 від 23.01.2016 року (а.с. 45), в яких позивачем вказано, що 22.01.2016 року о 18 год. 00 хв. вона приїздила на власному автомобілі до подруги за адресою м. Харків, АДРЕСА_1, де побачила, автомобіль MAZDA, а перед ним патрульний автомобіль TOYOTA PRIUS, які завадили проїзду. Зі слів ОСОБА_1 до неї звернулись патрульні з питанням, чи бачила вона як їхав чорний автомобіль MITSUBISHI PAJERO WAGON, номерний знак НОМЕР_1, на що опитувана відповіла, що не бачила, після поцікавилась, коли патрульні приберуть службовий автомобіль та звільнять проїзд. Після того, як опитувана припаркувалась, вона пішла у гості, при цьому вказано, що з патрульними вона спілкувалась ввічливо та коректно.

Під час службового розслідування інспектор роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП капітан поліції ОСОБА_2 з приводу подій, що мали місце 22.01.2016 за адресою: м. Харків, АДРЕСА_1 надати письмові пояснення відмовився, посилаючись на тє, що за даною адресою ні того дня, ні іншого не перебував, про що складено акт про відмову надати пояснення від 06.07.2017 (а.с. 31).

Проте під час проведення попередньої перевірки інформації за подіями, що мали місце 22.01.2016 року за адресою: м. Харків, АДРЕСА_1, 09.03.2016 року під час прибуття за місцем служби ОСОБА_2 з метою його первинного опитування, від надання пояснень відмовився, а в усній бесіді із працівниками поліції підтвердив, що автомобіль MITSUBISHI PAJERO WAGON, номерний знак НОМЕР_1 дійсно йому належить, за кермом автомобіля 22.01.2016 року міг перебувати хто завгодно, в тому числі його друзі або дружина. Пізніше згадав, що в цей день він керував зазначеним транспортним засобом, виїжджаючи на заняття поліцейських, які проходили з ранку, а поїхав звідти він приблизно о 17 годині, кому в подальшому передав ключі від автомобіля згадати не зміг. Дані пояснення були зафіксовані на нагрудні камери працівників поліції.

Під час службового розслідування комісією бути також досліджено отриману від заступника начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП майора поліції Симонова О.І. характеристику складену щодо ОСОБА_1

В ході службового розслідування з отриманих матеріалів було встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 добре знайомі та підтримують дружні стосунки, також в усних поясненнях ОСОБА_1 підтвердила факт знайомства з ОСОБА_2 станом на 22.01.2016 року та зазначила, що 22.01.2016 року останній на місці подій за адресою: м. Харків, АДРЕСА_1, не перебував що суперечить змісту відеозаписів з нагрудних відеокамер патрульних.

За результатами проведеного службового розслідування встановлено, що дії інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у місті Харкові ДПП ОСОБА_1 в даній ситуації були непрофесійними та неприпустимими з боку працівника поліції, оскільки, перебуваючи у дружніх стосунках з капітаном поліції ОСОБА_2, остання на місці події вказала, що чоловіка, якого підозрюють у вчиненні адміністративного правопорушення, вона не знає, про що неодноразово наголошувала та своєю поведінкою впливала на ситуацію, намагаючись допомогти уникнути відповідальності.

Наказом Міністерства органів внутрішніх справ України № 326 від 28.04.2016 затверджено Правила етичної поведінки працівників апарату Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС.

Відповідно до п.2 розділу 2 наказу Міністерства органів внутрішніх справ України № 326 від 28.04.2016 «Про затвердження Правил етичної поведінки працівників апарату Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС» гідна поведінка працівників базується на недопущенні, у тому числі поза роботою, дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників МВС.

Згідно з п. 3 розділу 2 наказу Міністерства органів внутрішніх справ України № 326 від 28.04.2016 «Про затвердження Правил етичної поведінки працівників апарату Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС» доброчесність працівників будується на недопущенні конфлікту між публічними й особистими інтересами.

Колегія судів зазначає, що відповідач при визначенні виду дисциплінарного стягнення інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в м. Харкові Департаменту патрульної поліції лейтенанту поліції ОСОБА_1 було здійснено з врахуванням всіх обставин та правомірно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Доводи апеляційної скарги, з наведених підстав, висновків суду першої інстанції не спростовують.

Таким чином, колегія суддів переглянувши, у межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, ретельно дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду -без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 167, 195, 196, п.1 ч.1 ст. 198, 200, 205, 206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 19.04.2017р. по справі № 820/5853/16 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Чалий І.С.
Судді Зеленський В.В. Пянова Я.В.

Повний текст ухвали виготовлений 26.06.2017 р.