Справа № 804/3513/17
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2017-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 червня 2017 р. Справа № 804/3513/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретаріОСОБА_2
представника позивача представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Фудпродукт ЛТД" до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення,-
В обґрунтування позову позивач зазначив, що Державною податковою інспекцією в Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області було проведено камеральну перевірку щодо термінів реєстрації податкових накладних даних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних товариства з обмеженою відповідальністю "Фудпродукт ЛТД", якою встановлено порушення вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України в частині порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної на 6 календарних днів, за результатами якої згодом винесено податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 про застосування до ТОВ "Фудпродукт ЛТД" штрафу в сумі 102 083 грн. 50 коп.
Однак позивач заперечує проти проведення камеральної перевірки, вважає проведення такої перевірки неправомірним, а на його думку прийняте податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню оскільки відповідно до пп. 75.1.1. п. 75.1. ст. 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Також позивач посилається на наказ Міністерства доходів і зборів України № 165 від 14.06.2013 р. яким затверджено «Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця» підпунктом 2.5.1 яких визначено, що після закінчення строку, наданого платнику податків в інформаційному (електронному) повідомленні для самостійного виправлення помилок, проводиться камеральна (електронна) перевірка, за наслідками якої складається (формується):
- у разі встановлення помилок (порушень) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності - ОСОБА_2 про результати камеральної перевірки;
- у разі відсутності помилок (порушень) у податковій звітності - до впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" інспектор у тій частині перевіреної звітності, що заповнюється службовими особами Міндоходів, робить відмітку у графі "порушень (помилок) не виявлено" (якщо інше не визначено Кодексом), вказує дату проведення камеральної перевірки і ставить підпис; після впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" складається (формується) Довідка про результати камеральної перевірки для платників податку, які надали декларацію в електронному виді з визначеною ІР-адресою.
Предметом камеральної перевірки є перевірка даних податкової звітності, за результатами якої встановлюється наявність або відсутність: помилок (порушень) у податковій звітності; неподання (несвоєчасного подання) податкової звітності.
З наявного в матеріалах справи акту перевірки вбачається, що предметом її дослідження є не податкова звітність товариства, а встановлення наявності порушення визначеного податковим законодавством граничного терміну реєстрації податкової накладної.
При цьому термін реєстрації податкових накладних не є тим об'єктом, який підлягає дослідженню податковим органом шляхом проведення камеральної перевірки, оскільки не є даними податкової звітності, що відповідає припису абз. 2 п. 76.1 Податкового кодексу України.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, адміністративний позов просив задовольнити.
Представник відповідача заперечував проти позовних вимог позивача, просив відмовити у їх задоволенні, надавши письмові заперечення, та додатково пояснив, що актом перевірки встановлено порушення ст.120-1 Податкового кодексу України, а саме порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН за вересень 2016 р.
Податкова накладна №146 від 07.09.2016 р. (граничний термін реєстрації - 22.09.2016) - зареєстрована в ЄРПН 28.09.2016 (6 днів затримки реєстрації).
Таке порушення тягне за собою накладення на платників ПДВ, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 ПК України покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, зокрема, 10 % від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 15 і менше календарних днів.
Крім того, представник відповідача зазначив, що доводи позивача, наведені у адміністративному позові, не спростовують самого факту встановлення зазначеного правопорушення та не є підставою для скасування податкового повідомлення-рішення. Позивачем до позову не надано документів, які б спростовували факти встановлених порушень.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство, суд встановив наступні обставини.
Територіальнм управлінням ДФС у Дніпропетровській області було проведено камеральну перевірку ТОВ «Фудпродукт ЛТД» з питання своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) складених за вересень 2016 р.
За результатами перевірки складено акт від 29.11.2016 р. №3568/04-61-12-01/40095357, яким встановлено порушення ст.120-1 Податкового кодексу України, а саме, порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН за вересень 2016 р. Податкова накладна №146 від 07.09.2016 р. (граничний термін реєстрації - 22.09.2016) - зареєстрована в ЄРПН 28.09.2016 (6 днів затримки реєстрації).
На підставі вказаного акту відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення форми «Н» від 25.01.2017 р. № НОМЕР_1 про застосування штрафу в розмірі 102 083,5 грн.
Згідно з пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних, це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Відповідальність платників за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН встановлено статтею 120-1. ПК України.
Відповідно до п. 120-1.1. ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.
Відповідальність платника податку, передбачена п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, діє з 01.01.2015 року.
Відповідно до п. 11 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України з 01.02.2015 року реєстрації в ЄРПН підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі, які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру ПДВ в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Єдине на чому позивач акцентує увагу в якості обґрунтування протиправності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення є те, що відповідачем проведено перевірку, яка не передбачена чинним законодавством.
Однак, такі твердження позивача не відповідають дійсності, оскільки відповідно до пп. 75.1.1. п. 75.1 ст. 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).
У відповідності до п. 76.1 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.
Виходячи із системного аналізу норм ПК України вбачається, що предметом дослідження камеральної перевірки є не лише дані, зазначені у податкових деклараціях, а і дані Єдиного реєстру податкових накладних без дослідження даних податкової декларації.
При цьому, необхідності дослідження податкових декларацій у відповідача не було, оскільки даною камеральною перевіркою охоплювалось дослідження податкових накладних, складених, але несвоєчасно зареєстрованих за вересень 2016 p., і означене виявлено саме з бази даних ЄРПН.
Крім того, недодержання вимог правових норм, які регулюють порядок проведення перевірки та прийняття рішення, може бути підставою для визнання такого рішення недійсним лише у тому разі, коли відповідне порушення спричинило прийняття не правильного рішення. Якщо ж рішення в цілому узгоджується з вимогами чинного законодавства і прийняте відповідно до обставин, що склались, тобто є вірним по суті, то окремі порушення встановленої процедури проведення перевірки та прийняття рішення не можуть бути підставою для визнання його недійсним, якщо інше не передбачено чинним законодавством.
Враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, а тому у задоволенні адміністративного позову необхідно відмовити.
Керуючись ст. ст. 158-163 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.
Постанова суду першої інстанції набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 КАС України та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст. 186 КАС України, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд.
Повний текст постанови складено 23 червня 2017 року.
Суддя (підпис) Постанова не набрала законної сили 23 червня 2017 року. Суддя З оригіналом згідно. Суддя ОСОБА_1 ОСОБА_1 ОСОБА_1