Справа № 483/1466/16-а
Суддя: Танасогло Т.М.
Дата ухвалення: 2017-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2017 р.м.ОдесаСправа № 483/1466/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Чаус Л.В.

Судова колегія Одеського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Танасогло Т.М.,

суддів Федусика А.Г.,

ОСОБА_1,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на постанову Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 12 жовтня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області та до головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_3 про визнання дій неправомірними та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення -,

В С Т А Н О В И Л А :

У вересні 2016 року ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2П.) звернувся до суду з позовом до УДАБІ у Миколаївській області та до головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування УДАБІ у Миколаївській області ОСОБА_3

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що постанова № 207, якою на позивача за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 13 ст. 96 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 10 200 грн. є неправомірною і підлягає скасуванню, оскільки на час перевірки реконструкція зернотоку не була закінчена, обєкт не використовувався за призначенням, а лише проводилися комплексні випробування та пусконалагоджувальні роботи.

Постановою Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 12 жовтня 2016 року адміністративний позов задоволений.

Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, УДАБІ у Миколаївській області звернулося до суду з апеляційною скаргою, в якій просить постанову суду скасувати та ухвалити нову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Відповідно до приписів ст. 197 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції, може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх осіб, які беруть участь у справі, про розгляд за їх участю, а також у разі неприбуття жодної з осіб, які беруть участь у справі, у судове засідання, хоча вони належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги УДАБІ у Миколаївській області, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини справи.

У 2015 році підприємство розпочало реконструкцію зернотоку на підставі отриманого у встановленому порядку права на проведення цих робіт.

Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області проведено планову перевірку, за результатами якої зроблено висновок про те, що вказаний обєкт експлуатується без прийняття в експлуатацію.

В акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17 серпня 2016 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування УДАБІ у Миколаївській області ОСОБА_3 за результатами планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на обєкті будівництва «Реконструкція зернотоку ТОВ «Колос 2011» з розміщення зерносховищ силосного типу» за адресою: Миколаївська область, Очаківський район, Острівська сільська рада, вул. Москаленка, 46, за межами с. Острівка, зазначено, крім іншого, про те, що на момент перевірки доступ на обєкт був обмежений в звязку з тим, що силоси експлуатувались, а саме: були згружені зерном, що є порушенням ст. 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та обєктів , що підтверджується копією вказаного акту.

В акті зазначено, що перевірка проводилась в присутності фінансового директора ТОВ «Колос 2010» ОСОБА_4 та інженера технічного нагляду ОСОБА_5, однак акт вказаними особами не підписано, та маються відмітки про їх відмову від підпису акту.

За наслідками вказаної перевірки 17 серпня 2016 року відносно директора ТОВ «Колос 2011» ОСОБА_2 було складено протокол про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та винесено припис № 277 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. При цьому, при складанні протоколу ОСОБА_2 не був присутній, що є порушенням вимог ст. 256 КУпАП.

30 серпня 2016 року відповідачем - головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_3 винесено постанову № 207, якою на позивача за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 13 ст. 96 КУпАП, а саме за експлуатацію обєкту ІІІ категорії складності «Реконструкція зернотоку ТОВ «Колос 2011» з розміщення зерносховищ силосного типу» за адресою: Миколаївська область, Очаківський район, Острівська сільська рада, вул. Москаленка, 46, за межами с. Острівка, не прийнятого в експлуатацію, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 10 200 грн.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що в акті перевірки, в протоколі про адміністративне правопорушення та в постанові про притягнення до адміністративної відповідальності не зазначено будь-які докази, які б свідчили про те, що обєкт «Реконструкція зернотоку ТОВ «Колос 2011» на момент перевірки був завершений будівництвом та експлуатувався.

Колегія суддів вважає такий висновок суду першої інстанції таким, що не відповідає вимогам Конституції України, Кодексу адміністративного судочинства України, Кодекс України про адміністративні правопорушення, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України "Про архітектурну діяльність" та Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

В апеляційній скарзі вказується на те, що вказана постанова ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у звязку з чим апелянтом ставиться питання про скасування постанови Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 12 жовтня 2016 року та ухвалення нової постанови, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Колегія суддів погоджується з таким доводом апелянта з огляду на наступне.

Відповідно до статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ "Про регулювання містобудівної діяльності" (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 3038-VІ) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 41) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно п.16 18 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п.19, п.20 Порядку №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п.22 Порядку №553).

Вказані положення законодавства надають органу державного архітектурно-будівельного контролю право за результатами здійснення планових та позапланових перевірок складати акт перевірки, протокол та припис про усунення порушень, а також накладати штраф шляхом винесення постанови.

Аналізуючи вищевказані норми законодавства колегія суддів дійшла висновку про те, що здійснення відповідачем планової перевірки у сфері містобудівної діяльності позивача відбулося без порушень вимог вищевказаного Порядку.

Відповідно до наказу Держархбудінспекції України від 29.06.2016 року № 411 «Про затвердження плану перевірок об'єктів будівництва на III квартал 2016 року» в період з 04.08.2016 року по 17.08.2016 року Управлінням з виїздом на місце проведено планову перевірку на об'єкті «Реконструкція зернотоку ТОВ «Колос 2011» з розміщенням зерносховищ силосного типу» за адресою: Миколаївська область, Очаківський район, Острівська сільська рада, вул. Москаленка, 46, за межами с. Острівка (далі - об'єкт). Про проведення перевірки підприємство було проінформовано листом від 04.07.2016 №1014-3953-16, яке вручене особисто 07.07.2016 року.

Про проведення перевірки представник ТОВ «Колос 2011» ОСОБА_4 ознайомлений особисто під підпис 04.08.2016 року.

Перевірка проведена у присутності та за участю фінансового директора ТОВ «Колос 2011» ОСОБА_4 (за довіренністю) та інженера технічного нагляду ОСОБА_6

Право на виконання будівельних робіт набуто замовником на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт від 25.03.2015 № МК 32, замовник ТОВ «Колос 2011», Миколаївська область, Очаківський район, с. Матросівка, вул. Миколаївська, 1, код ЄДРГЮУ: 03763980, директор ОСОБА_2.

Нерухоме майно зернотоку за адресою: Миколаївська область, Очаківський район, с. Острівка, вул. Москаленка, 46 належить на праві приватної власності ТОВ «Колос 2011» згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 14.10.2011р.,зареєстрованого за № 74.

Будівельні роботи виконує ПП «Адепт-Комплект», 67500, АДРЕСА_1, , директор ОСОБА_7, відповідальний за виконанням будівельно-монтажних робіт ОСОБА_8, наказ № 14-о/р від 23.02.2016 р. «Про призначення особи, відповідальної за виконання робіт».

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що на момент перевірки доступ на об'єкт був обмежений в зв'язку з тим, що силоси експлуатувались, а саме: були загружені зерном, що є порушенням п. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 12 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. № 461 (матеріали фотофіксації додаються).

За таких умов доводи позивача, що під час перевірки об'єкт за призначенням не використовувався і не експлуатувався суперечать фактичним обставинам справи, що існували на час проведення перевірки, видання припису та винесення оскаржуваної постанови.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що під час перевірки були присутні представник ТОВ «Колос 2011» ОСОБА_4 та інженер технічного нагляду ОСОБА_5 При цьому, вказані особи жодним чином не повідомили, що на об'єкті тривають будь-які комплексні випробування та/або пусконалагоджувальні роботи також не було надано жодних документів посадовій особі Управління.

Позивачем до суду першої інстанції було надано лист ПП «Адепт-Комплект» від 20.05.2016 р. №259, лист ПП «Адепт-Комплект» від 17.08.2015 р. №628, лист ТОВ «Колос 2011» від 27.07.2016 р. № 113, наказ ТОВ «Колос 2011» від 27.07.2016 р. №5.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що вказані документи з невідомих підстав не надавалися позивачем під час перевірки (04.08.2016 р. 17.08.2016 р.), після отримання матеріалів перевірки (26.08.2016 р., копія рекомендованого відправлення додається), під час розгляду справи (30.08.2016 р.), хоча судячи по датам складання вони були в наявності у ТОВ «Колос 2011» (керівником якого є позивач).

Згідно ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І - III категорій складності, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви (ч. 1). Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації (ч. 5). Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється (ч.8).

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Згідно п. 4.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення», під час зведення будівельних об'єктів повинні бути вжиті заходи для запобігання впливу на працівників та населення. яке перебуває на прилеглій до будівельного об'єкта території, небезпечних і шкідливих виробничих факторів.

Відповідно до п. 4.13 ДБН А.3.2-2-2009, підрядчик повинен забезпечити унеможливлений допуск на об'єкт будівництва сторонніх осіб.

Пунктом 4.19 ДБН А.3.2-2-2009, зони потенційно небезпечних факторів повинні мати сигнальне огородження згідно з ГОСТ 23407.

За необхідності виконання будівельно-монтажних робіт у цих зонах у ПВР повинні бути передбачені організаційно-технічні заходи з безпеки праці.

Обов'язковість встановлення огороджень будівельного майданчика також визначена п. 6.2.1 ДБН А.3.2-2-2009, відповідно до якого будівельні майданчикн та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407.

Конструкція захисних огорож повинна задовольняти таким вимогам: - огорожі, що прилягають до місць проходу людей за межами будівельного майданчика, повинні мати висоту не менше ніж 2,0 м і бути обладнані суцільним захисним козирком із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів; ці огорожі повинні бути без прорізів, крім воріт і хвірток, які охороняються протягом робочого часу і замикаються після закінчення робіт.

Загальні вимоги до організації будівельного виробництва під час нового будівництва, реконструкції існуючих будівель і спору, технічного переоснащення діючих підприємств (далі - будівництво) обєктів будь-якого призначення встановлюють Державні будівельні норми України "Управління, організація і технологія, організація будівельного виробництва" (ДБН) А.3.1-5:2009.

Згідно підпункту 2.2.3 пункту 2.2 "Підготовка до будівництва обєкта " Розділу 2 та підпункту 6.8 пункту 6 розділу 6 "Механізація і транспорт" ДБН А.3.1-5:2009, до внутрішньо майданчикових підготовчих робіт відносяться, серед іншого:

- влаштування необхідних огорож будівельного майданчика (охоронних, захисних, сигнальних);

- забезпечення будівельного майданчика освітленням, протипожежним водопостачанням, засобами пожежогасіння, сигналізації та звязку.

Норми ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» (далі - ДНБ) поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).

Пунктом 6.2.2 ДБН, визначено, що робочі місця і проходи до них, розташовані на висоті більше ніж і на відстані менше ніж від межі перепаду по висоті, повинні бути огороджені захисними огорожами, конструкції яких визначаються в ПВР. Огорожі слід доставити на об'єкт будівництва до початку виконання робіт та негайно установити після утворення зазначеного перепаду по висоті, а демонтувати безпосередньо перед улаштуванням проектних огороджувальних конструкцій. Відповідальність за наявність і своєчасність установлення огорож у місцях загального користування несе генпідрядник, за його відсутності - субпідрядник (підрядник). Виконання робіт без додержання вимог цього пункту не допускається.

З матеріалів справи убачається, що позивачем не було виконано п.10 вказівок щодо ведення журналу загальних робіт, вказаних у ДБН А.3.1-5:2009 «Організація будівельного виробництва» та п.5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №903 від 11 липня 2007 року

Зважаючи на встановлення факту експлуатації об'єкту (матеріали фотофіксації додаються) та з врахуванням вищенаведених положень містобудівного законодавства Управлінням правомірно притягнуто до відповідальності ОСОБА_2 за ч. 13 ст. 96 КУпАП, за експлуатацію об'єкту будівництва III категорії складності та не прийнятого в експлуатацію.

За таких умов оскаржувана постанова про адміністративне правопорушення від 30.08.2016 року № 207 є законною і підстави для визнання її протиправною і скасування відсутні.

З урахуванням викладеного, колегія судів вважає, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з'ясовано обставини справи, які мають значення для її правильного вирішення, у зв'язку з чим, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення відповідно до вимог п.1 ч.1 ст. 202 КАС України, підлягає скасуванню з прийняттям по справі нової постанови про відмову у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Відповідно до ст. 202 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Керуючись ст.ст. 185, 195, 197, 198 ч.1 п.3, 202 ч.1 п.1, 205, 207, 254, 256 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області задовольнити.

Постанову Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 12 жовтня 2016 року скасувати.

Ухвалити по справі нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які брали участь у справі, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого Адміністративного Суду України протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий: Т.М.Танасогло

Суддя: А.Г.Федусик

Суддя: О.В.Яковлєв