Справа № 488/4447/16-а
Суддя: Селіщева Л. І.
Дата ухвалення: 2017-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
Справа № 488/4447/16-а
Провадження № 2-а/488/78/17 р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.06.2017 р м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого по справі судді Селіщевої Л.І.,

при секретарі Кулава А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду із даним адміністративним позовом до відповідача Управління ДАБК у Миколаївській області, в обґрунтування якого вказала, що постановою № 215 від 12.09.2016 р., винесеною головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБК у Миколаївській області ОСОБА_3, її було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП, тобто за наведення недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт. Згідно вказаної постанови на позивачку був накладений штраф у розмірі 5 950 грн.

Про наявність вказаної постанови позивачка дізналася із постанови державного виконавця Корабельного ВДВС про відкриття відповідного виконавчого провадження.

Позивач вважає вказану постанову необґрунтованою і такою, що була прийнята посадовою особою відповідача у порушення вимог діючого законодавства через те, що протокол про адміністративне правопорушення та оскаржувана постанова були винесені у її відсутність, їй не було повідомлено про час та місце розгляду адміністративної справи та не розяснювались права та обов'язки, визначені КУпАП, а також вона не мала змоги надати свої пояснення та докази, що стосуються адміністративного правопорушення.

Посилаючись на те, що вона отримала копію оскаржуваної постанови лише 18.11.2016 р., позивач просила суд визнати поважними причини пропуску нею строку для звернення до суду із даним позовом.

У судове засідання по справі позивач не з'явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність та підтримала свій позов з вищевикладених підстав, просила суд його задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, подав суду свої письмові заперечення, в яких позов не визнав та вказав, що позивачка була правомірно притягнута до адміністративної відповідальності при обставинах, що викладені у оскаржуваній постанові.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до положень ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

На підставі викладеного, враховуючи доводи позивача, та положення ч. 1 ст. 100 КАС України суд вважає необхідним визнати поважними причини пропуску нею строку для звернення до суду із даним позовом.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення безсторонньо; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом тощо.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури додержання субєктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законом порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Стаття 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Процедуру здійснення цих заходів врегульовано Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року.

Пункт 9 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок) визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Вказаним Порядком визначено також і належну процедуру проведення позапланових перевірок, зокрема, обов'язок посадової особи органу ДАБК пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення перевірки (ч. 4 п. 7 Порядку), право суб'єкта містобудування вимагати від посадових осіб органу ДАБК пред'явлення зазначених документів, отримувати акт перевірки та подавати свої письмові пояснення до нього, зауваження і заперечення тощо (пункти 13 та 18 Порядку).

Із наявного у матеріалах справи припису № 48 від 02.03.2016 р., винесеного головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБК у Миколаївській області ОСОБА_3, вбачається, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на обєкті «Реконструкція літньої кухні (літ. Е) та будівництво гаражу (літ. Л)» за адресою: м. Миколаїв, вул. Ударна 38, було встановлено виконання будівельних робіт без відповідних документів, які дають право виконувати такі роботи, а також вищевказаний об'єкт експлуатується без прийняття в експлуатацію та підключення до інженерних мереж без отримання дозвільних документів, що є порушенням п. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затв. Постановою КМУ № 461 від 13.04.2011 р. Зазначеним приписом позивачка була зобов'язана у строк до 04.05.16 р. усунути вказане порушення шляхом оформлення відповідних документів або привести об'єкт будівництва у стан, що передував самочинному будівництву. Зазначений припис позивачка ОСОБА_2 отримала особисто 02.03.16 р., що підтверджується її підписом у даному приписі.

В подальшому, для перевірки виконання позивачкою вимог припису №48 від 02.03.2016 р., посадовими особами відповідача була проведена позапланова перевірка на об'єкті будівництва по вул. Ударній 38 в м. Миколаєві, в результатами якої було встановлено, що позивачка направила Управлінню ДАБІ у Миколаївській області повідомлення про початок будівельних робіт від 20.04.2016 р. (вх. № 2968-20-16), а 16.06.2016 р. позивачка подала декларацію про готовність до експлуатації обєкта будівництва, а також інші документи (будівельний НОМЕР_1 від 30.12.2015 р., правовстановлюючий документ, технічний паспорт тощо). В процесі перевірки було виявлено, що будівельний НОМЕР_1 від 24.12.2015 р. був виданий іншій особі та на інший об'єкт будівництва. За наслідками вказаної перевірки був складений акт від 29.08.2016 р. , із копії якого вбачається, що позивачка чи її представник на момент перевірки були відсутні.

Після перевірки посадовою особою відповідача був винесений припис № 287 від 29.08.2016 р., яким позивачка була зобов'язана у строк до 29.09.2016 р. оформити відповідні документи на об'єкт будівництва. У зазначеному приписі зроблена відмітка про те, що позивачка ОСОБА_2 на момент його складення була відсутня. Належних і допустимих доказів отримання цього припису позивачкою через пошту відповідач суду не представив.

Крім цього, відносно позивачки був складений протокол про адміністративне правопорушення від 29.08.2016 р. за ч. 5 ст. 96 КУпАП. Дані щодо отримання позивачкою копії цього протоколу у матеріалах справи відсутні, а у самому протоколі зазначено, що вона на момент складення була відсутня.

Крім цього, посадовою особою відповідача був винесений припис № 287 від 29.08.2016 р., яким позивачка була зобов'язана у строк до 29.09.2016 р. оформити відповідні документи на об'єкт будівництва. У зазначеному приписі зроблена відмітка про те, що позивачка ОСОБА_2 на момент його складення також була відсутня. Належних і допустимих доказів отримання цього припису позивачкою поштою відповідач суду не представив.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення від 29.08.2016 р. та приписи №48 від 02.03.2016 р. та № 287 від 29.08.2016 р., а також акт перевірки від 29.08.2016 р., - не можуть бути належними та допустимими доказами вчинення позивачкою адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, так як вони були складені всупереч вищевказаним нормам закону та у відсутність позивача чи її уповноваженої особи. До того ж, порушення порядку проведення перевірок позбавили позивачку реалізувати надані їй законодавством права.

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що притягнення позивачки до адміністративної відповідальності відбулося на підставі доказів, зібраних із порушенням вимог Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року.

Окрім цього, відповідачем при винесенні постанови не було дотримано положень Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року, і зокрема п. 13 Порядку, де зазначено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. При цьому, суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п. 17 цього Порядку справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб, а відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Оскільки матеріалами справи встановлено відсутність дотримання посадовою особою відповідача процедури Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року, зокрема в частині виконання обов'язків щодо ознайомлення позивача з протоколом, роз'яснення прав та обов'язків, надання права на підписання протоколу та можливості надати зауваження на цей протокол, не надано доказів завчасного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, та зважаючи на те, що протокол про адміністративне правопорушення від 29.08.2016 р. став підставою для винесення оскаржуваної постанови, суд вважає, що відповідач при притягненні позивача до відповідальності за правопорушення діяв з порушенням Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За такого суд вважає, що оскаржувана позивачем постанова була винесена із порушенням діючого законодавства, а відтак підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 10-11; 158-162; 171-2 КАС України, -

П о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову № 215 від 12.09.2016 р., винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБК у Миколаївській області ОСОБА_3, про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського адміністративного апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня отримання постанови апеляційної скарги.

СУДДЯ Л.І. СЕЛІЩЕВА