Справа № 804/3328/17
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2017-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2017 р. Справа № 804/3328/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретаріОСОБА_2
позивача представника позивача представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа, Комунальний заклад «Пятихатська центральна лікарня» Дніпропетровської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -
25.05.2017 року ОСОБА_3 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач), третя особа, Комунальний заклад «Пятихатська центральна лікарня» Дніпропетровської обласної ради, про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, в якій просив:
- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області №1525 від 13.04.2017 року, в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області №143 о/с від 24.04.2017 року, в частині звільнення зі служби в поліції;
- поновити на посаді старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Пятихатського відділення поліції Жовтоводського відділу поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області;
- стягнути з Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.
26.05.2017 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в судовому засіданні (а.с. 2).
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що акт медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції №565 від 16.03.2017 року, яким встановлено, що ОСОБА_3 перебував в стані алкогольного спяніння, не відповідає дійсності, складений формально, з невідповідностями у висновках, у звязку з чим проведення службового розслідування за цим фактом та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є передчасними та безпідставним.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, обставини, викладені у позові підтвердив, наполягав на його задоволенні.
Представник позивача позовні вимоги підтримав, обставини, викладені у позові, підтвердив, наполягав на задоволенні позову.
Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, зазначив, що проведення службового розслідування за фактом перебування ОСОБА_3 у стані алкогольного спяніння під час несення служби було проведено відповідно до вимог чинного законодавства, а тому і наказ про звільнення останнього винесено законно.
Представник третьої особи в судове засідання не прибув, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином (а.с. 37), подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі в письмовому провадженні (а.с. 40-42).
15.06.2017 року до суду надійшли пояснення на позов від Комунального закладу «Пятихатська центральна лікарня» Дніпропетровської обласної ради, в яких зазначено, що огляд позивача було проведено відповідно до вимог наказу ДОЗ ДОДА №199/0/197-17 від 22.02.2017 року «Про затвердження медичних оглядів з метою виявлення ознак алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції» та наказу Комунального закладу «Пятихатська центральна лікарня» Дніпропетровської обласної ради №15-н-17 від 03.01.2017 року, а факт відсутності бланків акту у відповідності до Наказу МОЗ України №1452/735 від 09.11.2015 року не може бути приводом для відмови в проведенні огляду на стан спяніння. Щодо недоліків у акті, на які посилається позивач, зазначено, що дата народження була записана зі слів ОСОБА_3, а назва та номер посвідчення з предявленого останнім документу.
Відповідно до ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням клопотання представника третьої особи про розгляд справи за його відсутності, суд ухвалив здійснювати розгляд справи без участі представника третьої особи
Заслухавши пояснення позивача та його представника, заперечення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
В період з 16.03.1999 року по 06.11.2015 року позивач проходив службу в органах внутрішніх справ, 07.11.2015 року був прийнятий на службу до Національної поліції (а.с. 25-25зв).
Судом було встановлено, що 16.03.2017 року в приміщенні Пятихатського відділення поліції Жовтоводського відділу поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області під час спілкування позивача з начальником відділення ОСОБА_6 останній зауважив, що ОСОБА_3, ймовірно, через різкий від нього запах алкоголю, перебуває в стані алкогольного спяніння, внаслідок чого ОСОБА_6 надав направлення на медичний огляд на предмет встановлення алкогольного спяніння до Комунального закладу «Пятихатська центральна лікарня» Дніпропетровської обласної ради.
За результатами обстеження ОСОБА_3 було складено акт медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції №565 від 16.03.2017 року (а.с. 89-90). Як вбачається з вищезазначеного акту, в ході огляду ОСОБА_3 було виявлено напружену, збуджену поведінку, схильність до суперечки; змазаність мови; запах алкоголю з порожнини рота. Висновком акту у ОСОБА_3 виявлено стан алкогольного спяніння.
Судом також встановлено та підтверджено поясненнями, наданими позивачем під час розгляду справи, що останній від перевірки за допомогою технічного засобу «Alkotest 6510» відмовився, також надав свою відмову на здачу крові на аналіз, посилаючись на те, що не переносить виду крові.
Водночас, позивач надав згоду на здачу аналізу сечі, однак як вбачається з акту огляду, відбор сечі було проведено з порушенням, зокрема, за відсутності свідків, а тому зразок не придатний для проведення аналізу. Зазначений факт підтверджується висновком хіміко-токсилогічного аналізу №2444 від 16.03.2017 року (а.с. 16) та поясненнями медичної сестри ОСОБА_7, яка зазначила, що наданий ОСОБА_3 зразок сечі викликав у неї сумніви, оскільки рідина у баночці одразу після здачі виявилася холодною, в той час як повинна мати температуру тіла, а також рідина не мала характерного запаху сечі (а.с. 73-78).
Відповідно до наказу від 20.03.2017 року №1079 Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області було призначено службове розслідування за фактом встановлення обставин перебування на службі 16.03.2017 року старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Пятихатського відділення поліції Жовтоводського відділу поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 в стані алкогольного спяніння (а.с. 56-57).
Пунктом 1 висновку від 10.04.2017 року «Про результати службового розслідування за фактом перебування на службі з ознаками алкогольного спяніння 16.03.2017 року старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Пятихатського відділення поліції Жовтоводського відділу поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3І.» передбачено, що факт перебування на службі з ознаками алкогольного спяніння 16.03.2017 року старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Пятихатського відділення поліції Жовтоводського відділу поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3, вважати таким, що знайшов своє підтвердження (а.с. 110-119).
Відповідно до витягу з наказу від 24.04.2017 року №143 о/с Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області, було звільнено за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у звязку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) майора поліції ОСОБА_3 (0047516) старшого інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Пятихатського відділення поліції Жовтоводського відділу поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області, з 25 квітня 2017 року (а.с. 19зв).
Пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобовязаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Приписами пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено звільнення зі служби в поліції, зокрема у звязку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до частини 2 статті 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об'єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.
Порядок накладення дисциплінарного стягнення встановлений статтею 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, який визначає, що з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу, які мають дисциплінарне стягнення і знову допустили порушення службової дисципліни, дисциплінарне стягнення, що накладається, має бути більш суворим, ніж попереднє.
Оцінюючи доводи позивача щодо недоліків у акті медичного огляду, суд приходить до наступних висновків.
Позивач зазначає, що у пункті 3 акту невірно зазначено дату народження - 17.01.1974 року замість 17.11.1974 року, однак, як вбачається з письмових пояснень, наданих представником третьої особи, анкетні дані особи записуються з її слів.
Щодо доводів в частині зазначеного невідомого номеру посвідчення працівника поліції в пункті 4 акту огляду, то, як зазначає представник третьої особи, такі дані вносились до акту безпосередньо з документу, наданого позивачем, а до компетенції лікаря не входить перевірка справжності такого документа, тим паче, якщо в ньому є фото та прізвище, імя, по батькові випробовуваної особи.
Не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи посилання позивача на той факт, що свідки, вказані у висновку, не були присутні під час складання висновку та акту обстеження, оскільки ці доводи спростовуються наявними письмовими доказами, зокрема поясненнями ОСОБА_6, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_7, ОСОБА_10, які зазначили, що після складення акту та надання його ОСОБА_3 для ознайомлення, останній відмовився від його підписання, у звязку з чим були викликані свідки ОСОБА_11 та ОСОБА_12 Як вбачається з пояснень ОСОБА_11 та ОСОБА_12 вони дійсно були присутні при відмові ОСОБА_3 від ознайомлення та підписання акту огляду, зазначений факт підтвердили своїми підписами у акті.
Крім того, позивач в ході судового розгляду справи підтвердив факт проходження медичного огляду та не заперечував, що дійсно відмовився від перевірки за допомогою технічного засобу «Alkotest 6510» та здачі аналізу крові.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що зазначені позивачем недоліки у своїй сукупності не дають підстав для спростування встановленого факту перебування останнього у стані алкогольного спяніння на службі.
Також, на думку позивача, причиною його звільнення могли стати неприязні стосунки останнього з начальником відділення ОСОБА_6 Однак, суд не приймає ці доводи до уваги, оскільки ОСОБА_3 не було вжито жодних заходів щодо повідомлення керівництва вищого рівня про можливий конфлікт, зазначений факт позивач підтвердив і в судовому засіданні.
Позивач, склавши Присягу працівника Національної поліції України, присягнув вірно служити Українському народові, дотримуючись Конституції України та законів України, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обовязки.
До того ж, суд вважає слушними доводами відповідача про те, що Закон України «Національну поліцію», Дисциплінарний статут ОВС України, Присяга працівника Національної поліції України та інші нормативно-правові акти вимагають від кожного співробітника поліції строгого додержання Конституції України, діючого законодавства України, нормативних актів Національної поліції, інструкцій та порядків, які видаються в межах їх повноважень.
Саме з цих міркувань виходив відповідач при прийнятті рішення про звільнення позивача з посади за порушення службової дисципліни.
Право вибору виду дисциплінарного стягнення відповідно до норм Дисциплінарного статуту ОВС України належить особі, яка проводить службове розслідування, з урахуванням тяжкості проступку, обставин, за яких його скоєно, заподіяної шкоди, попередньої поведінки особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації.
Проаналізувавши склад дисциплінарного проступку, вчинення якого ставиться у вину ОСОБА_3, суд приходить до висновку про наявність у діях позивача, що мали місце 16.03.2017 року, дисциплінарного проступку, який є достатньою підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Згідно до п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Оцінуючи усі доказі, досліджені судом у їх сукупності, суд дійшов висновку, що приймаючи наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, відповідач діяв обґрунтовано, на підставі власних повноважень та у спосіб, що передбачений законодавством України, тому, підстави для задоволення позовних вимог про скасування оскаржуваного наказу №1525 від 13.04.2017 року в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказу №143 о/с від 24.04.2017 року в частині звільнення зі служби в поліції відсутні.
На підставі викладеного, керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа, Комунальний заклад «П"ятихатська центральна лікарня" Дніпропетровської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - відмовити повністю.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки визначені статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складено 16 червня 2017 року.

Суддя ОСОБА_1