Справа № 804/16203/15
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2016-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турової О.М.,
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпро адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування,-
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, в якому, з урахуванням уточненого адміністративного позову від 25.03.2016р., просило: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) обєкту, а саме: частини лабораторно-виробничого корпусу літ. А-8, на IV-му поверсі, що складається з приміщень: 401-405, 405а, 406-412, 412а, 413-417, 417а, 417б, 418 за адресою: м. Дніпропетровськ, проспект Воронцова, 73, що належать ФОП ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1), до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобовязання зупинити експлуатацію вищезазначеного обєкту.
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що за результатами проведеної планової перевірки Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту було встановлено ряд порушень, за наявності яких подальша експлуатація обєкту відповідача створює загрозу життю та/або здоровю людей. На даний момент порушення є не усунутими. Натомість, відповідно до ст.20 Кодексу цивільного захисту України відповідач, як субєкт господарювання, зобовязаний, зокрема, за власні кошти здійснювати заходи цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій та забезпечувати виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Відповідач предявлений позов не визнав, подав на нього письмові заперечення, в яких зазначав, що під час проведення перевірки було допущено ряд грубих порушень, а саме: відповідача не було повідомлено про проведення вищезазначеної планової перевірки. Щодо повідомлення про проведення перевірки від 23.10.2015р., яке начебто вручено та підписано ОСОБА_2, відповідач зазначає, що останній працівник ніколи не був найманим працівником ФОП ОСОБА_1 У відповідній графі акта перевірки «особи, що беруть участь у заході», зазначений ОСОБА_3, енергетик 4-го поверху інженерного корпусу будівлі ФОП ОСОБА_1, водночас, будь-якої інформації на підставі чого, дана особа бере учать у заході під час перевірки не міститься. При цьому відповідач також зазначає, що він нікого не уповноважував щодо прийняття участі у даній перевірці та ОСОБА_3 також ніколи не був його найманим працівником. Приміщення, в якому було проведено перевірку, а саме: частина 4-го поверху адміністративної будівлі, що знаходиться за адресою: м. Дніпропетровськ, пр. Воронцова, 73, відповідач здає в оренду під офісні приміщення. Під час проведення перевірки перевіряючи не зясували цих обставин. Відповідач також зазначає, що позивачем було порушено процедуру та порядок проведення перевірки та в акті перевірки від 26.11.2015р. за №131 неможливо встановити які саме приміщення перевірялись позивачем та чи має до них відношення ФОП ОСОБА_1 З урахуванням зазначеного вище, відповідач просить суд у задоволенні предявленого адміністративного позову відмовити в повному обсязі.
Представники сторін у судове засідання з розгляду справи не зявилися, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.
Представник позивача надавав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження без його участі.
Зважаючи на приписи ст.122,128 КАС України, суд розглянув дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі доказами.
Дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, які регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку про те, що даний адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що у період з 11.11.2015р. по 26.11.2015р. працівниками позивача проведено планову перевірку ФОП ОСОБА_1 щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту.
Так, відповідач з урахуванням затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29 лютого 2012 року № 306 критеріїв розподілу субєктів господарювання за ступенями ризику його господарської діяльності віднесений до високого ступеню ризику.
Так, зокрема, в вищевказаному акті перевірки від 26.11.2015р. №131 було зафіксовано наступні порушення, виявлені в ході проведення перевірки:
1) Адміністративні приміщення будівлі не обладнані автоматичною пожежною сигналізацією;
2) Тривожні сповіщення (сигнал) від приймально-контрольної пожежної системи протипожежного захисту будинку - (автоматичної пожежної сигналізації) вивести на пульт пожежного спостерігання ;
3) На дверцятах шаф пожежних кранів не вказано відповідні показ чини (за ДСТУ iso 6309:2007 «Протипожежний захист» Знаки безпеки. Форма та колір» (6309:1987 ІDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальне и знаки безопасности») літерний індекс ПК, порядковий номер, та телефон виклику пожежно-рятувального підрозділу;
4) Не виконано технічне обслуговування пожежних кранів;
5) Пожежні крани не доукомплектовані рукавами, стволами, важелями для полегшення відкривання вентилів, також додатково не укомплектовані вогнегасниками;
6) Будівля не обладнана системою блискавкозахисту відповідно до вимог ДСТУ Б.В.2.5- 38:2008 „Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд;
7) Не проведено перевірку захисту будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б.В.2.5-38:2008 „Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд;
8) Не виконано заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних ілереж та електроустановок від короткого замикання;
9) Приміщення не укомплектовані відповідними знаками безпеки з ДСТУ ISO 6309:2007 Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір»;
10) Лінії живлення кондиціонерів в приміщеннях офісів не обладнані автономними пристроями електричного захисту;
11) Приміщення 4- го поверху будівлі не укомплектовані вогнегасниками;
12) На 4-му поверсі будівлі не розроблені та не вивішені на видних місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі;
13) В приміщеннях на видних місцях не встановлені знаки місць розміщення первинних засобів пожежогасіння згідно з ДСТУ 180 6309:2007 „Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір ГОСТ 12.4.026-76 „ССБТ. Цвета сигнальньїе и знаки безопасности;
14) Не надано декларацію відповідності матеріально-технічної бази субєкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
15) Не проведено ідентифікацію обєкту господарської діяльності;
16) Не розроблено та не затверджено накази, положення інструкції, розпорядження щодо виконання вимог цивільного захисту та техногенної безпеки, здійснення контролю за їх додержанням;
17) Не розроблено журнал реєстрації вступного інструктажу з питань техногенної безпеки з орендарями;
18) Не розроблено план та організацію евакуаційних заходів на випадок загрози або виникнення надзвичайної ситуації, розрахунок укриття осіб які знаходяться на території;
19) Призначити працівника з питань надзвичайних ситуацій;
20) Не розроблено план заходів щодо захисту осіб, які знаходяться на території, від шкідливого впливу надзвичайних ситуацій, техногенного та природного характеру;
21) Не розроблено інформаційно-довідковий куточок щодо персоналу обєкта у разі виникнення надзвичайних ситуацій або інших нестандартних подій у побуті;
22) Отримати посвідчення встановленого зразка про проходження функціонального навчання;
23) Не розроблено розпорядчий акт про проведення занять за тематикою спеціальних програм підготовки населення на підприємствах, в установах і організаціях на рік та його відповідність вимогам нормативно-правових документів;
24) Не розроблено та не затверджено положення про навчання з питань охорони праці, а також не сформовано план-графік проведення навчання та перевірки знань з питань охорони праці, з якими мають бути ознайомлені особи які знаходяться на підвідомчій території;
25) Не розроблено документацію з організації видачі засобів індивідуального захисту;
26) Не забезпечено засобами радіаційного та хімічного захисту обслуговуючий персонал обєкту;
27) Відсутній план взаємодії з ліквідації НС у разі виникнення надзвичайної ситуації на інших обєктах і територіях.
Суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означених порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоровю людей, з огляду на наступне.
При відсутності перевірки (огляду) пристроїв захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум'я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
При не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоровю людей.
При відсутності перевірки (огляду) пристроїв захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум'я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
При відсутності або невідповідність захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум'я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
При порушенні виконання монтажу побутових кондиціонерів та їх не відповідність, призводить до аварійної експлуатації електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
Відсутність планів (схем) евакуації людей на випадок пожежі призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
Відсутність виводу сигналу від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження спричинить до збільшення часу передачу інформації про пожежу, в звязку з чим збільшиться час прибуття пожежних підрозділів, та в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину.
Відсутність автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в звязку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в звязку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Не відповідність технічного стану пожежних кранів та гідрантів, водойм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоровю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоровю людей.
Не проведення ідентифікації обєкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Таким чином, порушення зазначенні в акті перевірки від 26.11.2015 № 131 свідчать про те, що відповідачем не було забезпечено безпеку об'єкта на належному рівні шляхом забезпечення системами запобігання, у тому числі організаційно-технічними заходами.
Пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до п.24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб'єкті господарювання на ній або водному об'єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров'ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об'єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Отже, настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів гоління, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Водночас, відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Судом встановлено, що відповідачем станом на час розгляду справи порушення, зафіксовані актом перевірки від 26.11.2015 №131, фактично не усунуті.
Фахівців Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області для проведення перевірки усунення порушень, встановлених в акті перевірки від 26.11.2015 №131, відповідач не викликав.
При цьому керівництву відповідача надавались обовязкові для виконання письмові вимоги щодо усунення порушень вимог законодавства, а саме припис від 30.11.2015 р. №712 про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту, яким встановлено термін усунення порушень до 01.01.2016р., 01.02.2016р., 01.03.2016р., що підтверджується відповідним приписом, копія якого міститься в матеріалах справи.
Також, в матеріалах справи містяться відомості, що керівництву відповідача неодноразово надавались обовязкові для виконання письмові вимоги щодо усунення порушень вимог законодавства, так приписом про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту від 12.11.2010р., встановлено термін усунення порушень до 12.12.2010. Керівництвом відповідача зазначений припис оскаржено не було.
Не зважаючи на обовязковість виконання припису, зазначені порушення в приписі від 12.11.2010р. та зазначені в акті від 26.11.2015р. №131 не усунуті з 2006 р.
Пунктом 3 Типового положення про територіальні органи міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 р. № 563 визначено, що завданням територіальних органів є реалізація повноважень міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.
Згідно пп. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області затвердженого наказом ДСНС України № 175 від 13.04.2016 року Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та субєктами господарювання; складає акти перевірок, видає припису, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоровю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, обєктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Таким чином, Головне управління має право звернутися до адміністративного суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації обєктів.
Відповідно до підп. 12 п. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, обєктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоровю людей.
Як встановлено ст. 70 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, якщо наявні підстави зазначені даною статтею.
Відповідно до п.1 розділу 1 Правил пожежної безпеки в Україні правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Ревізія пристроїв блискавкозахисту проводиться відповідно до розділу 9.3 ДСТУ Б В.2.5-38:2008 УЛАШТУВАННЯ БЛИСКАВКОЗАХИСТУ БУДІВЕЛЬ І СПОРУД, відповідно до якого перевірка і огляд всіх пристроїв блискавкозахисту провадиться щорічно, для проведення перевірки стану пристроїв блискавкозахисту вказується причина перевірки і організовуються: комісія з проведення перевірки пристроїв блискавкозахисту з вказівкою функціональних обов'язків членів комісії з обстеження блискавкозахисту; робоча група з проведення необхідних вимірювань; терміни проведення перевірки.
Під час огляду і перевірки пристроїв блискавкозахисту необхідно: перевірити візуальним оглядом (за допомогою бінокля) цілісність блискавкоприймачів і струмовідводів, надійність їх з'єднання і кріплення до щогл; виявити елементи пристроїв блискавкозахисту, які вимагають заміни або ремонту цих елементів унаслідок порушення їх механічної міцності; визначити ступінь руйнування корозією окремих елементів пристроїв блискавкозахисту, вжити заходи щодо антикорозійного захисту і посилення елементів, пошкоджених корозією; перевірити надійність електричних з'єднань між струмопровідними частинами всіх елементів пристроїв блискавкозахисту; перевірити відповідність пристроїв блискавкозахисту призначенню об'єктів і, у разі наявності будівельних або технологічних змін за попередній період, намітити заходи щодо модернізації і реконструкції блискавкозахисту; уточнити виконавчу схему пристроїв блискавкозахисту і визначити шляхи розтікання струму блискавки по її елементах при розряді блискавки; виміряти опір заземлювачів блискавкозахисту, отримані результати не повинні перевищувати результати відповідних вимірів під час приймання блискавкозахисту в експлуатацію більш ніж у 5 разів; перевірити наявність необхідної документації на пристрої блискавкозахисту.
Щодо доводів відповідача про те, що Головним управлінням не наведено підстав для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування, суд зазначає наступне.
Так, позивач в адміністративному позові зазначив чіткі підстави для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді зупинення обєктів, які встановлені підпунктами 1, 4, 6, 8 пункту 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, а саме: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників субєкта господарювання, їх непридатність або відсутність; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних обєктів або обєктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій.
Виходячи з вищевикладеного, відповідачу слід провести ідентифікацію обєкта господарської діяльності з урахуванням всіх чинників небезпеки, яка передбачає аналіз структури об'єктів господарської діяльності та характеру їх функціонування для встановлення факту наявності або відсутності джерел небезпеки, які за певних обставин можуть ініціювати виникнення НС, а також визначення рівнів можливих НС, та за результатами проведеної ідентифікації скласти повідомлення про результати ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки, яке узгоджується з відповідним місцевим органом державного нагляду у сфері ЦЗ.
Таким чином, обставини, які стали підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати та не усунуті. Фактично після подачі адміністративного позову про застосування заходів реагування відповідачем не було вжито заходів, щодо усунення всіх порушень пожежної безпеки що створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, доказів зворотного відповідачем не надано.
При цьому, суд зазначає,що будь-яких доказів щодо усунення порушень, які були виявлені під час перевірки та зафіксовані в акті перевірки від 26.11.2015 р. №131 матеріали справи не містять.
Щодо доводів відповідача про наявність процедурних порушень проведення перевірки, за результатами якої виявлено перелічені вище порушення, то окремі порушення встановленої процедури не нівелюють факту порушення позивачем вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, та не є підставою для звільнення його від відповідальності за такі порушення.
При цьому доказів того, що ФОП ОСОБА_1 не має жодного відношення до приміщень, що були обєктом перевірки, відповідачем надано не було.
Відтак, подальша експлуатація об'єктів відповідача із зазначеними в акті перевірки порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей (як працюючого персоналу, так і іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі).
Так, згідно з ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоровю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до ст.70 цього Кодексу підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зокрема, є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення тощо. Повне або часткове зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Наведена норма кореспондується з приписами ч.5 ст.4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, якою передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.
З аналізу наведених норм вбачається, що адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей і не були усунуті субєктом господарювання, має ухвалити постанову про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації приміщення за призначенням.
Системний аналіз статей 1, 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, підпункту 12 пункту 1 статті 67, пунктів 1, 2 статті 68, підпунктів 1, 4 пункту 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (встановлено в Акті перевірки від 22.04.2016 №68), що створює загрозу життю та здоров'ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.
Керуючись ст. ст. 122, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування задовольнити.
Вжити заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) обєкта, а саме: частини лабораторно-виробничого корпусу літ. А-8, на IV-му поверсі, що складається з приміщень: 401-405, 405а, 406-412, 412а, 413-417, 417а, 417б, 418 за адресою: м. Дніпропетровськ, проспект Воронцова, 73, що належать ФОП ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1), до повного усунення порушень, встановлених в акті перевірки від 26.11.2015р. №131, шляхом заборони експлуатації та зобовязання зупинити експлуатацію вищезазначеного обєкта.
Роз'яснити відповідачу, що відповідно до ч.12 ст.183-2 КАС України він має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду цієї справи, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).
Постанова суду підлягає негайному виконанню.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. 186 цього Кодексу до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_4