Справа № 2-а-3469/06
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2017-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 2-а-3469/06
У Х В А Л А

16 червня 2017 року м. Вінниця

Суддя-доповідач Вінницького апеляційного адміністративного суду Біла Л.М., розглянувши заяву Військової частини НОМЕР_1 про усунення недоліків апеляційної скарги у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення матеріальних збитків,

В С Т А Н О В И В :
Відповідно до постанови Замостянського районного суду м.Вінниці від 15 грудня 2006 року позов задоволено.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

Вінницький апеляційний адміністративний суд ухвалою від 30 травня 2017 року залишив її без руху та запропонував десятиденний термін для усунення недоліків з моменту отримання даної ухвали.

07 червня 2017 року до Вінницького апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання Військової частини НОМЕР_1 про усунення недоліків апеляційної скарги, у якій скаржник просить відкрити апеляційне провадження з застосуванням ст. 88 КАС України.

Розглянувши подану заяву вважаю, що остання не усуває недоліків апеляційної скарги з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Обмежене фінансування бюджетної установи, яка діє як суб`єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи, що звільнення, відстрочення, розстрочення від сплати судового збору на певний строк є правом, а не обов`язком суду, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача.

Крім того, відповідно до вимог ст. 186 КАС України апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване рішення. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Із матеріалів справи судом встановлено, що 15 грудня 2017 року судом першої інстанції у відкритому судовому засіданні проголошено оскаржену постанову. Не погоджуючись із постановою суду першої інстанції, 22 травня 2017 року Військова частини НОМЕР_1 подала до суду апеляційну скаргу. Поряд з апеляційною скаргою, відповідач заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування клопотання відповідач посилався на те, що оскаржуване рішення на адресу відповідача не направлялось, що об`єктивно позбавило його можливості подати апеляційну скаргу у визначений строк.

Суд вважає таке клопотання необґрунтованим, виходячи з наступних мотивів.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

З прецедентного права Європейського Суду вбачається, що "право на суд", з яких право на доступ є одним з аспектів, не є абсолютним; воно підлягає обмеженням, дозволеним за змістом, зокрема, коли умови прийнятності скарги визначені, оскільки за своєю природою вона потребує регулювання з боку держави, яка користується певною свободою розсуду в цьому відношенні (рішення Європейського Суду з прав людини у справі Перес де Рада Каванілес проти Іспанії).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Так, у рішенні Європейського суду з справ людини у справі "Пономарьов проти України" Суд зазначає, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, де нібито складне економічне становище перешкоджало відповідачу сплатити державне мито, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків.

Таким чином, розглянувши мотиви клопотання відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд вважає таке клопотання необґрунтованим, а причини пропуску процесуального строку неповажними.

Згідно з абз. 1 ч. 4 ст. 189 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи те, що особа, яка подала апеляційну скаргу пропустила строк на апеляційне оскарження, та подала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження без обґрунтованих причин його пропуску, таку апеляційну скаргу слід залишити без руху, для подання апелянтом протягом 30 днів, з моменту отримання копії цієї ухвали, заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із наведенням в ній обґрунтування причин пропуску цього строку.

При цьому, особі, яка подає апеляційну скаргу слід роз`яснити, що у разі неподання у визначений строк заяви (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження, у відповідності до абз. 2 ч. 4 ст. 189 КАС України за даною апеляційною скаргою буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що строк для усунення недоліків апеляційної скарги сплив, з метою запобігання обмеження права скаржника на апеляційне оскарження судового рішення та усунення недоліків апеляційної скарги, яку залишено без руху, вважаю за необхідне продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст.102, 108, 187, 189, 192 КАС України, суд

У Х В А Л И В :
1. Продовжити Військовій частині НОМЕР_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги на постанову Замостянського районного суду м.Вінниці від 15 листопада 2006 року.

2. Запропонувати апелянту протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали надати суду апеляційної інстанції докази на підтвердження поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження та докази сплати судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Біла Л.М.