Справа № 820/2528/17
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2017-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 820/2528/17
ХАРКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 червня 2017 р. м. Харків

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративний позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці у Харківській області, в якому просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Харківській області (61002, м. Харків, вул. Алчевських, 40) №20-01-4409/1075-0438 від 06.06.2017 про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_1 (61111, АДРЕСА_1) у розмірі 9600,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.6 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Судом встановлено, що позивачем не надано доказів сплати судового збору за подачу адміністративного позову до суду, що не відповідає положенням Закону України "Про судовий збір" та КАС України з огляду на наступне.

Частиною 2 статті 87 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Суд зазначає, що рішення, прийняті суб'єктом владних повноважень, в тому числі, постанова, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи в частині зменшення або збільшення майна особи.

Реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно, оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна. Зі змісту Рішення Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі "Щокін проти України" вбачається, що збільшення податковим органом зобов'язань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

Таким чином, за практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Суд зазначає, що адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов'язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Враховуючи викладене, звернені до суду вимоги про скасування рішень відповідача - суб'єкта владних повноважень, зокрема, постанови, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" установлено, що у 2017 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2017 року - 1544 гривні, а для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень.

Тобто, в даному позові заявлено позовну вимогу майнового характеру.

Однак, позивач при зверненні до суду не надав доказ сплати судового збору, що підтверджується переліком додатків до адміністративного позову, тобто судовий збір не сплачено.

При цьому, в 2 пункті позовних вимог, позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по справі.

Однак, позивачем не наведено жодного факту, що підтверджує неможливість сплати судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Суд зазначає, що зазначеною нормою процесуального права передбачена можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статті спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 10 Кодексу адміністративного судочинства України) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення вказаної заяви, з огляду на те, що вірогідна недостатність коштів у позивача, в розумінні статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України не є належною та допустимою підставою для відстрочення сплати судового збору.

Окрім цього, частиною 2 статті 106 КАС України встановлено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Позивач, в порушення вимог ч.2 ст.106 КАС України, не надав до позовної заяви жодних доказів, що підтверджують обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Відповідно, адміністративний позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправною та скасування постанови, поданий з порушенням вимог ст. 106 КАС України.

Згідно з ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, встановленому чинним законодавством, на розрахунковий рахунок 4011, отримувач коштів УДКСУ в Основ'янському районі м. Харкова, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628, банк отримувача ГУДКCУ в Харківській області, код банку отримувача (МФО) 851011, код класифікації доходів бюджету 22030101; докази, що підтверджують обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та копії всіх документів, що приєднуються до позовної заяви для відповідача.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 87, 106, 108, 165, 186 КАС України, суддя ,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви - відмовити.

Адміністративний позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, а саме: надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, встановленому чинним законодавством; докази, що підтверджують обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та копії всіх документів, що приєднуються до позовної заяви для відповідача, протягом п'яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки протягом п'яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз'яснити, що у разі не усунення недоліків, позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Біленський О.О.