Справа № 806/1641/17
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2017-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

806/1641/17

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

(про залишення без руху позовної заяви)

15 червня 2017 року Житомир Справа № 806/1641/17

Категорія 6.3

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Романченко Є.Ю., розглянувши позовну заяву Виконувача обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської обласної державної адміністрації та Ружинської районної державної адміністрації до Відділу державної реєстрації Ружинської районної державної адміністрації Житомирської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Сільськогосподарський виробничий кооператив "Ружинський" про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №2539187 від 24.05.2013, визнання нечинним свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 24.05.2013 індексний номер 3866226,

в с т а н о в и в :

Виконувач обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №2539187 від 24.05.2013, прийняте державним реєстратором Реєстраційної служби Ружинського районного управління юстиції, яким проведено державну реєстрацію права власності на гідроспоруду "Резервуар", що розташована за адресою: Житомирська область, Ружинський район, смт. Ружин, вул. М. Гибала, 48, за Сільськогосподарським виробничим кооперативом "Ружинський"; визнати нечинним свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 24.05.2013, індексний номер: 3866226, яке видано Реєстраційною службою Ружинського районного управління юстиції Житомирської області.

Перевіряючи, після одержання адміністративного позову Виконувача обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури, чи відповідає він вимогам, установленим статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України, судом ураховано наступне.

Згідно зі п. 4 ч. 1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У відповідності до ч. 2 ст. 106 КАС України, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

За змістом частини 2 статті 60 КАС України, з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави. Прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до адміністративного суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання адміністративному суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 108 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Всупереч наведених правовим нормам, у змісті адміністративного позову відсутні правові та фактичні підстави звернення Виконувача обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури до суду в інтересах держави в особі Житомирської обласної державної адміністрації та Ружинської районної державної адміністрації, не наведено жодних обґрунтувань не можливості самостійного звернення цих місцевих державних адміністрацій до суду з позовними заявами про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №2539187 від 24.05.2013.

Крім того, частиною 3 статті 106 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (у редакції, чинній на момент звернення прокурора до суду, надалі – Закон № 3674-VI).

У відповідності до ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI, платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Статтею 5 Закону № 3674-VI встановлені пільги щодо сплати судового збору.

В силу приписів цієї статті органи прокуратури до осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору (звільнення від сплати судового збору), не відносяться.

Отож, звернення Виконувача обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури до суду з даним позовом, у якому пред'явлено дві вимоги немайнового характеру, повинно бути оплачено судовим збором, а документи про сплату судового збору - приєднаний до позову.

Згідно зі ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI, у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" установлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2017 року складає 1600 гривень.

Ураховуючи пред'явлені у даному позові вимоги немайнового характеру і розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, ставка судового збору за подання до суду цього позову Виконувача обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури в інтересах держави становить 3200 грн (по 1600 грн за кожну вимогу немайнового характеру).

При цьому суд наголошує, що платником судового збору повинна бути Бердичівська місцева прокуратура та/або суб'єкт звернення - Виконувач обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури.

У разі сплати судового збору іншими особами (не зазначеними вище) в платіжному документі повинно бути вказано інформацію про особу, за яку такий платіж здійснено, та надано до суду документ про повноваження іншої особи на вчинення таких дій в інтересах платника судового збору.

Виконувачем обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури до позову приєднано платіжне доручення № 560 від 01.06.2017 про сплату коштів у сумі 3200,00 грн як судового збору за позов до Житомирського окружного адміністративного суду. Проте зі змісту вказаного платіжного доручення та виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, сформованої судом, слідує, що судовий збір у розмірі 3200,00 грн сплачено Прокуратурою Житомирської області, а не Бердичівською місцевою прокуратурою та/або Виконувачем обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури.

Інформації про особу, за яку такий платіж здійснено платіжне доручення також не містить.

Відтак, указане платіжне доручення № 560 від 01.06.2017 не є належним доказом оплати звернення Виконувача обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури в інтересах держави до суду з даним позовом.

Одночасно суд звертає увагу на те, що Виконувачем обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури до позову як доказ надіслання позивачам, відповідачу та третій особі копії позовної заяви та доданих до неї документів додано описи вкладення та розрахункові документи. Проте останні підтверджують направлення кореспонденції відповідачу та третій особі цінним, а не рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

За наведених обставин, суд вважає, що при поданні позову до суду Виконувачем обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури не дотримано вимог ст. 106 КАС України.

Частиною 1 статті 108 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене, позов необхідно залишити без руху із встановленням прокурору строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду:

- нової позовної заяви до відповідача, оформленої з урахуванням вимог ст.ст. 60, 106 КАС України, разом із доказами надіслання копії такої позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу та третій особі рекомендованим листом з повідомленням про вручення;

Документ про сплату судового збору подається тільки в оригіналі.

Керуючись статтями 106, 108, 165, 186 КАС України, суд

у х в а л и в :

Залишити позовну заяву Виконувача обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури в інтересах держави без руху.

Надати строк для усунення недоліків до 10 липня 2017 року.

Якщо в даний строк недоліки, які зазначені в ухвалі, не будуть усунуті, позовна заява буде повернута Виконувачу обов'язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури .

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Є.Ю. Романченко