Справа № 564/573/17
Суддя: Мацький Є.М.
Дата ухвалення: 2017-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Цвіркун О.С.
Суддя-доповідач:Мацький Є.М.
ПОСТАНОВА

іменем України

"21" червня 2017 р. Справа № 564/573/17

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Мацького Є.М.

суддів: Капустинського М.М.

Шидловського В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Гунько Л.В.,

представника позивача - ОСОБА_3,

відповідача Федаса С.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на постанову Костопільського районного суду Рівненської області від "04" травня 2017 р. у справі за позовом ОСОБА_5 до Державного підприємства "Березнівське лісове господарство" в особі майстра лісу Малинського лісництва Федаса Сергія Сергійовича про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення ,

ВСТАНОВИВ:

21 березня 2017 року позивач ОСОБА_5 звернувся до Костопільського районного суду Рівненської області з адміністративним позовом в якому просив скасувати постанову №27 від 07.03.2017 року про накладення адміністративного стягнення (штрафу) в розмірі 170 гривень, на підставі статті 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постановою Костопільського районного суду Рівненської області від "04" травня 2017 року відмовлено в задоволенні адміністративного позову.

Вважаючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Перевіривши матеріали адміністративної справи, розглянувши та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів Житомирського апеляційного адміністративного суду вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Матеріали справи свідчать, що 07 березня 2017 року лісничим Малинського лісництва Державного підприємства "Березнівське лісове господарство" Федас Сергієм Сергійовичем складено постанову про накладення адміністративного стягнення (штрафу) в розмірі 170 гривень на підставі статті 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с.5).

Змістом вказаної постанови вбачається, що 02 лютого 2017 року ОСОБА_5 разом з ОСОБА_6 вчинив незаконну порубку лісу в кількості 3 дерев (діаметром 36, 37, 38 см) сосни сироростучої в кварталі 40 Малинського лісництва. В результаті чого, порушенням завдано шкоду лісовому господарству на суму 17539 грн. 65 коп.

Не погоджуючись з вказаною постановою позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні адміністративного позову виходив з того, постанова про накладення адміністративного стягнення від 7 березня 2017 року №27 прийнята на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а враховуючи встановлений факт порушення позивачем вимог статті 65 КУпАП, постанова винесена за вчинення адміністративного правопорушення правомірно, є законною та обґрунтованою.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 241 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 цього Кодексу. Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, його заступники, головні лісничі, старші інженери та інженери, командири авіаланок, старші льотчики-спостерігачі та льотчики-спостерігачі баз авіаційної охорони лісів, лісничі, помічники лісничих, майстри лісу.

Згідно з статтею 65 КУпАП незаконна порубка і пошкодження дерев і чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення,- тягнуть за собою накладення штрафу на громадян у розмірі від п'яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від семи до дванадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Відповідно до приписів ст.256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення складається уповноваженою особою на місці події, підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

В супереч зазначеному, протокол про адмінправопорушення складено майстром лісу Малинського лісництва ДП " Березнівський лісгосп" ОСОБА_7 При складанні протоколу про адміністративне порушення права та обов'язки, передбачені ст. 268 КпАП України ОСОБА_5 роз'яснено не було, пояснень у останнього не відібрано, копії такого протоколу ОСОБА_5 не вручено. Акт про відмову від отримання протоколу відповідачем не складався.

Відповідно до статті 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Згідно з підпунктами 2.1., 2.2. Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 31 жовтня 2010 року № 262 (далі - Інструкція) при вчиненні громадянами та посадовими особами адміністративних правопорушень у сфері лісового господарства уповноважені на те посадові особи згідно зі статтею 255 КУпАП складають протокол про адміністративне правопорушення (далі - протокол) за встановленою формою. Складати протокол про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 КУпАП, мають право посадові особи органів лісового господарства, яким відповідно до статті 241 КУпАП надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення та накладати адміністративні стягнення.

Відповідно до підпункту 2.4. Інструкції при складанні протоколу вказується стаття КУпАП, згідно з якою наступає адміністративна відповідальність за вчинені протиправні дії. У протоколі обов'язково зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові посадової особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); нормативний акт, який передбачає відповідальність за це правопорушення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; заподіяна матеріальна шкода (у разі наявності); пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно з підпунктами 2.7., 2.8., 2.12., 2.13. Інструкції бланк протоколу заповнюється розбірливим почерком кульковою ручкою синього, фіолетового або чорного кольору чи друкарським способом. Підчистки та помарки не допускаються. У графах, які не заповнюються під час складання протоколу, проставляється прочерк. Внесення до протоколу додаткових записів після його підписання не допускається. При складанні протоколу слід чітко та розбірливо викладати всі відомості, передбачені формою протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення. Протокол надсилається органові (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення. Про час та місце проведення розгляду справи порушнику вручається або надсилається поштою повідомлення щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення лісового законодавства.

Відповідно до підпунктів 3.1., 3.2., 3.3. Інструкції справи про адміністративні правопорушення передбачені статтями 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 КУпАП, розглядаються посадовими особами органів лісового господарства, зазначеними в частині другій статті 241 КУпАП, за місцем вчинення правопорушення. Справа розглядається в п'ятнадцятиденний строк з дня складення протоколу. Справа розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, або її законного представника.

Відповідно статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 293 КУпАП і роз'яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 15 "Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення" орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи слідує , що свідок ОСОБА_8, повідомив суду, що він є старшим майтром лісу Малинського лісництва, 02.02.2017 року разом із майстрами лісу ОСОБА_9 та ОСОБА_7 перебували на чергуванні у кв. 41 Малинського лісництва. О 01 год. 30 хв. почувши звук бензопили ОСОБА_9 та ОСОБА_7 пішли на звук, у кв. 40 виявили порубку трьох дерев, помітивши свіжі сліди від саней зателефонували до свідка, який був на машині, і той під'їхав до них, машиною вони разом поїхали по сліду від саней, які вели в сторону села Комарівка. У кв. 38 вони наздогнали коні запряжені у сани, які застрягли у пожежному розриві, на підводі сиділи ОСОБА_5 та ОСОБА_6, яких свідок одразу упізнав при світлі фар, оскільки раніше з ними був знайомий. Однак останні взявши пилку, залишили сані та коней і втекли у ліс, майстри лісу їх не наздоганяли, оскільки лишилися біля коней та лісопродукції.

Свідки ОСОБА_9 та ОСОБА_7, повідомили суду, що вони є майстрами лісу, 02.02.2017 року у кварталі 41 Малинського лісництва перебували на чергуванні разом із старшим майстром лісу ОСОБА_8. Близько 01 год. 30 хв. вони почули звук пилки, у кв. 40 помітили порубку лісу, зателефонувавши до ОСОБА_8, останній під'їхав до них машиною, і вони поїхали по слідам від саней. Їхавши по слідам помітили коні запряжені у сани, десь за метрів 25-30 до саней, сани застрягли і коні зупинилися, з підводи спригнули ОСОБА_6 та ОСОБА_5, які забравши пилку утекли в ліс. При світлі фар свідки чітко упізнали позивача, оскільки раніше неодноразово його бачив та був з ним знайомий.

Разом з тим, свідок ОСОБА_10 повідомила суду, що вона є матір'ю позивача і проживає разом із ним та ще двома дітьми в приватному будинку. Показала, що в ніч з 01.02. 2017 року на 02.02.2017 року ОСОБА_5 знаходився вдома, оскільки був хворим. Вказала, що вони зверталися до лікарів з приводу його хвороби, однак вказати якого числа чи 01.02.2017 року чи 02.02.2017 року не змогла, оскільки точно не пам'ятає. Зазначила, що у них в господарстві є двоє коней, 02.02.2017 року ними було виявлено, що коні та упряжі зникли. Вони з дітьми почали телефонувати до знайомих чи ніхто не бачив їхніх коней, потім син ОСОБА_5 зателефонував до ОСОБА_11, який повідомив, що їхні коні знаходяться у Малинському лісництві. Після чого вона зателефонувала на лінію « 102» і повідомила, що у них викрали коней. Приїхавши до Малинського лісництва коні їм повернуті не були, десь близько через два тижні коні були повернуті, однак хто їх привів до належного їй господарства їй не відомо. ОСОБА_10 вказала, що щодо результатів розгляду її звернення до працівників поліції по факту викрадення у неї коней вона не цікавилася і хто викрав коней не знає. Однак , суд першої інстанції до уваги даних показів свідка не бере до уваги , вказуючи , що вони є родичами , а відтак зацікавленими особами .

Колегія суддів зазначає, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Відповідно до частини 1 статті 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно із частиною 1 статті 70 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Зважаючи на обумовлене, колегія суддів дійшла висновку про порушення відповідачем процесуальних норм щодо збирання доказів та доведеності вини ОСОБА_5 у справі про адміністративне правопорушення, що є підставою для скасування постанови.

Враховуючи те, що постанова суду першої інстанції прийнята з неповним з'ясуванням судом обставин, що мають значення для справи , що призвело до неправильного вирішення справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про її скасування та прийняття нової постанови про задоволення позову та закриття провадження у справі через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 202, 205, 207, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити, постанову Костопільського районного суду Рівненської області від "04" травня 2017 р. скасувати, прийняти нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_5 задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову № 27 від 07.03.2017 року про накладення на ОСОБА_5 адміністративного стягнення (штрафу) в розмірі 170 гривень, провадження по справі закрити через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Є.М. Мацький

судді: М.М. Капустинський

В.Б. Шидловський

Повний текст cудового рішення виготовлено "21" червня 2017 р.

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: ОСОБА_5 АДРЕСА_1

3- відповідачу/відповідачам: Державне підприємство "Березнівське лісове господарство" в особі майстра лісу Малинського лісництва Федаса Сергія Сергійовича вул.Київська,1,м.Березне,Березнівський район, Рівненська область,34600

4-третій особі: - ,