Справа № 826/11289/16
Суддя: Шурко О.І.
Дата ухвалення: 2017-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

15 червня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Шурка О.І.,

суддів Василенка Я.М., Степанюка А.Г.,

при секретарі Дуденкові О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, без фіксування його за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно до ч. 1 ст. 41 КАС України, апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 вересня 2016 р. у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Державної податкової інспекції у Печерському районі головного управління ДФС у м. Києві, Державної фіскальної служби України у місті Києві, Державної фіскальної служби України про скасування та визнання протиправними вимоги про сплату боргу від 02.12.2015 № Ф-5549-25 та рішення від 16.05.2016 № 4998/к/99-99-11-02-02-25, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 вересня 2016 року позовну заяву повернуто позивачеві.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати її та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2016 року було залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви до 16 серпня 2016 року.

Відповідно до ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала про залишення позову без руху від 29 липня 2016 року була направлена на адресу позивача 09 серпня 2016 року (а.с.7), що є порушенням вказаних вище вимог ч.1 ст.108 КАС України.

Отримано ухвалу суду від 29 липня 2016 року позивачем - 15 серпня 2016 року (а.с.7), тобто за день до закінчення строку для усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч.ч. 5, 6 та 9 ст. 103 КАС України останнім днем строку, який закінчується вказівкою на певний день, вважається цей день. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв'язку.

Апелянт в своїй апеляційній скарзі стверджує, що оскільки ухвалу суду від 29 липня 2016 року ним отримано лише 15 серпня 2016 року, останнім 16 серпня 2016 року поштою було направлено на адресу суду клопотання з проханням продовжити процесуальний строк, встановлений судом для виконання вимог ухвали від 29 липня 2016 року, що підтверджується квитанцією КМД УДППЗ "Укрпошта" від 16 серпня 2016 року та описом вкладення до цінного листа.

Колегія суддів, звертає увагу, що відповідно до абз. 27 п. 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв'язку.

Згідно п. 61 затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року №270 Правил надання послуг поштового зв'язку у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Тобто, належним доказом надіслання документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом. Наведений висновок узгоджується з позицією Вищого адміністративного суду України, викладеною в листі від 16.11.2011 року №2091/11/13-11.

Відтак, подані позивачем документи, на підтвердження надсилання клопотання про продовження процесуального строку, є належним доказом.

Вказане підтверджує, що позивачем дійсно було направлено до суду клопотання про продовження процесуального строку, однак з невідомих причин вказане клопотання відсутнє в матеріалах справи.

Відповідно до ч. 5. ст. 103 КАС України, останнім днем строку, який закінчується вказівкою на певний день, вважається цей день.

Згідно 8. ст. 103 КАС України, останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Крім того, відповідно до положень ч. 9 ст. 103 КАС України, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв'язку .

До того ж в порушення вимог ч. 4. ст. 108 КАС України копію ухвали про повернення позовної заяви особі, яка її подала, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами не було направлено невідкладно, як того вимагає КАС України.

Враховуючи викладені порушення судом першої інстанції, а також доводи апелянта, колегія суддів вважає за необхідне скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду і постановити нову ухвалу з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 195, 196, 199, 204, 205, 206 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 вересня 2016 р. - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає, оскільки вона не перешкоджає подальшому провадженню у справі, проте згідно до ч. 2 ст. 211 КАС України заперечення проти неї можуть бути включені до касаційної скарги на судове рішення, ухвалене за наслідками апеляційного провадження.

Головуючий:

Судді:

Повний текст ухвали виготовлено 20.06.2017.

Головуючий суддя Шурко О.І.

Судді: Степанюк А.Г.

Василенко Я.М.