Справа № 826/14693/15
Суддя: Стародуб О.П.
Дата ухвалення: 2017-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" червня 2017 р. м. Київ К/800/1959/17

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України

в складі: головуючий - Стародуб О.П.,

судді - Пасічник С.С., Швець В.В.,

секретар судового засідання Пасічніченко А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову окружного адміністративного суду м.Києва від 06.06.2016р. та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 22.12.2016р. у справі за позовом ОСОБА_1 до III З'їзду адвокатів України в особі Ради адвокатів України, голови III З'їзду адвокатів України ОСОБА_3, секретаря III З'їзду адвокатів України ОСОБА_4, голови організаційного комітету Ради адвокатів України щодо підготовки та проведення III З'їзду адвокатів України ОСОБА_5, Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України, члена Вищої ради юстиції ОСОБА_6, члена Вищої ради юстиції ОСОБА_7, члена Вищої ради юстиції ОСОБА_8, члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України ОСОБА_9, голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ОСОБА_10, заступника голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ОСОБА_11, заступника Голови Ради адвокатів України, керівника реєстраційної групи III З'їзду адвокатів України ОСОБА_12, члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Коваленка Анатолія Анатолійовича, треті особи: делегат III З'їзду адвокатів України - голова мандатної комісії ОСОБА_13, делегат III З'їзду адвокатів України - секретар мандатної комісії ОСОБА_14, Генеральна прокуратура України, Вища рада юстиції, Вища кваліфікаційна комісія суддів України, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, Рада адвокатів міста Києва, Рада адвокатів Київської області, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23 про визнання протиправними та скасування рішень, встановлення відсутності повноважень, -

в с т а н о в и л а:

У липні 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визнання протиправними та скасування рішень, ухвалених на III З'їзді адвокатів України (далі З?їзд), який проходив 20-21 листопада 2014 року у м. Мукачеве, 24-25 квітня 2015 року у м.Києві, 12-13 червня 2015 року у м.Києві, 03 липня 2015 року у м.Києві; визнання відсутності повноважень члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі КДК прокурорів) Коваленка А.А., члена Вищої ради юстиції (далі ВРЮ) ОСОБА_7, членів ВРЮ ОСОБА_6 та ОСОБА_8, члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі ВККС) ОСОБА_9, Голови Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури (далі ВКДК адвокатури) ОСОБА_10, заступника Голови ВКДК адвокатури ОСОБА_11 та заступника Голови Національної асоціації адвокатів України (далі НААУ), Ради адвокатів України (далі РАУ) ОСОБА_12

Постановою окружного адміністративного суду м. Києва від 06.06.2016р. в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 22.12.2016р. скасовано рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визнання відсутності повноважень заступника Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ОСОБА_11 і в цій частині провадження у справі закрито.

В іншій частині постанову окружного адміністративного суду м. Києва від 06.06.2016р. залишено без змін.

З такими рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій не погодилась позивач, подала касаційну скаргу, в якій посилається на порушення судами норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Просить скасувати ухвалені судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій та прийняти нове рішення про задоволення позову.

Заслухавши суддю-доповідача по справі, перевіривши матеріали справи та касаційну скаргу, колегія суддів приходить до висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних мотивів та передбачених законом підстав.

Так, в ході розгляду справи судами встановлено, що відповідно до рішень Ради адвокатів України від 24.10.2014р. на 20 - 21 листопада 2014 року в приміщенні Евентум Хол (м.Мукачево) скликано ІІІ З'їзд адвокатів України.

До порядку денного З'їзду включено питання затвердження Регламенту III З'їзду адвокатів України; доповіді Голови РАУ, НААУ; Голови ВКДКА; Голови ВРКА; призначення представника до складу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; щодо призначення членів Вищої ради юстиції; про зміни до Положення про ВРКА та її склад; різне.

У визначені час та місці З?їзд розпочав роботу, однак у зв?язку з розірванням власником приміщення в односторонньому порядку договору оренди З?їзд продовжив роботу в приміщенні Національного університету біоресурсів і природокористування України «Мукачівський аграрний коледж» (м.Мукачево).

Згідно складеного групою реєстрації акту делегати, обрані конференцією адвокатів м.Києва, до числа яких входила позивач, відмовились реєструватись делегатами З?їзду.

Станом на час початку З'їзду зареєструвалось 224 обраних делегатів від 24 регіонів України із загальної кількості 259 обраних делегатів від 25 регіонів України. В зв?язку з чим З?їзд визнано правомочним і відкрито.

Робота З?їзду проходила в чотири етапи: 20-21 листопада 2014 року в м.Мукачево, 24-25 квітня 2015 року в м.Києві, 12-13 червня 2015 року в м.Києві, 03 липня 2015 року в м.Києві.

На першому етапі затверджено Регламент З'їзду та прийнято рішення про призначення адвоката ОСОБА_24 членом Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від З'їзду адвокатів України. Позивач участь у виборах не брала.

В роботі З?їзду 24 квітня 2015 року взяло участь 192 зареєстрованих обраних делегати від 24 регіонів, які склали більшість від обраних делегатів. До порядку денного включено питання обрання членів ВРЮ.

За результатами голосування більшість голосів обраних делегатів З?їзду набрали кандидати ОСОБА_7 - 157 і ОСОБА_6 - 134, яких рішенням З?їзду призначено членами ВРЮ. Позивач, за результатами голосування, отримала 18 голосів обраних делегатів З?їзду.

12.06.2015р. в роботі З'їзду взяло участь 188 обраних зареєстрованих делегатів, які складали більшість від обраних делегатів З?їзду. До порядку денного включено питання обрання членів ВРЮ та ВККС.

За результатами голосування прийнято рішення про призначення на посаду члена ВРЮ ОСОБА_8, який отримав 138 голосів, що становить більшість голосів обраних делегатів З?їзду. Позивач, за результатами голосування, отримала 36 голосів.

В роботі З?їзду 03 липня 2015 року взяло участь 154 зареєстрованих обраних делегатів від 24 регіонів, які склали більшість від обраних делегатів, оскільки постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 09.06.2015р. визнано протиправними та скасовано рішення конференції адвокатів міста Києва від 14.11.2014р. та 24.01.2015р., внаслідок чого кількість обраних делегатів зменшилась з 259 до 225. До порядку денного включено питання обрання члена ВККС та Різне.

За результатами голосування прийнято рішення про призначення на посаду члена ВККС ОСОБА_9, який отримав 138 голосів, що становить більшість голосів від обраних делегатів З?їзду. Позивач участь у виборах не брала.

Крім того, 03 липня 2015 року З?їздом прийнято рішення про внесення змін до законодавства з питань адвокатської діяльності; про проблемні питання інституту безоплатної правової допомоги; про дострокове відкликання з посад голови і заступника голови ВКДК адвокатури та призначення на такі посади; відкликання з посади заступника голови РАУ та призначення нового; про розмежування юрисдикції органів адвокатського самоврядування; про резолюцію до Генерального прокурора України; про відповідальність адвокатів за невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; про внесення змін до статуту «Національної асоціації адвокатів України» та вступ її до міжнародних адвокатських організацій.

Не погоджуючись з прийнятими З?їздом рішеннями та діями по його організації та проведенню позивач звернулась до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що про час та місце проведення З?їзду делегатів було повідомлено у строки передбачені законом, позивач у складі делегатів від конференції адвокатів м.Києва процедуру реєстрації на участь у З?їзді не проходила, мандат делегата не отримала і участь у ІІІ З?їзді адвокатів не брала. Факти порушення порядку підготовки та проведення ІІІ З?їзду адвокатів, а також порушення прав та інтересів позивача в сфері публічно-правових відносин не знайшли свого підтвердження.

Крім того, суди виходили з того, що прийняття рішень З?їздом відбувалось відповідно до затвердженого порядку денного, з додержанням вимог Закону, Регламенту З?їзду та Порядку підготовки та проведення З?їзду більшістю голосів від обраних делегатів, а включення додаткових питань до порядку денного та оголошення перерви у роботі З?їзду, для вирішення усіх питань порядку денного, не суперечило положенням Регламенту та Порядку підготовки та проведення З?їзду.

В частині відмови у задоволенні позовних вимог про скасування рішень про призначення членів КДК прокурорів, ВРЮ та ВККС суди мотивували рішення тим, що прийняття З?їздом таких рішень відбувалось щодо включених до бюлетенів кандидатів, шляхом таємного голосування, більшістю від обраних зареєстрованих делегатів відповідно до вимог Законів України «Про Вищу раду юстиції», «Про судоустрій та статус судддів», Регламенту З?їзду та Порядку підготовки та проведення З?їзду. Суди також виходили з того, що чинним законодавством процедури повторного голосування за кандидатів на призначення членами колегіальних органів через ненабрання жодним з них необхідної кількості голосів не передбачено, однак цими нормами також не встановлено і заборон для такого голосування.

При цьому, оскільки позивач не була зареєстрована обраним делегатом З??їзду, мандат делегата не отримала, тому відповідно до вимог закону проходила процедуру висування кандидатом на посаду члена ВРЮ безпосередньо на З'їзді не менш як двадцятьма відсотками обраних делегатів.

Крім того, суди виходили з того, що відповідність відомостей кандидатів, вимогам щодо подання яких установлена законом, в т.ч. щодо стажу, підтверджена документально і фактичними обставинами справи, а обов?язок проведення самої спеціальної перевірки законом покладено на секретаріат ВРЮ та ВККС відповідно.

Також суди виходили з того, що позивач позбавила себе можливості брати участь в обговоренні питання щодо належного виконання нею обов'язків заступника Голови Ради адвокатів України, а також пояснити свою позицію та відповісти на запитання делегатів З'їзду, який, в свою чергу, є найвищим органом адвокатського самоврядування, уповноважений як обирати так і висловлювати недовіру керівникам іншого органу адвокатського самоврядування - Ради адвокатів України.

З такими висновками судів колегія суддів погоджується частково з наступних мотивів та передбачених законом підстав.

Так, із змісту позовних вимог вбачається, що позивачем оскаржуються протиправні на її думку дії відповідачів, в т.ч. органів та посадових осіб адвокатського самоврядування, по організації та проведенню ІІІ З?їзду адвокатів, рішень, прийнятих за результатом його проведення, а також заявлено вимогу про визнання відсутності повноважень у обраних З?їздом членів колегіальних органів.

Розглядаючи дану справу суди попередніх інстанцій виходили з того, що усі рішення, дії та бездіяльність з приводу яких виникли спірні правовідносини підлягають оскарженню в порядку адміністративного судочинства.

Поряд з тим, судами не враховано, що відповідно до статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно статті 5 цього Закону адвокатура є незалежною від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб. Держава створює належні умови для діяльності адвокатури та забезпечує дотримання гарантій адвокатської діяльності.

Адвокатське самоврядування реалізується через утворені ним структурні організаційні форми, необхідні для функціонування адвокатури як інституту, на який покладається забезпечення права кожного на отримання правової допомоги.

Статтями 47 - 49, 54 - 56 цього Закону визначені структурні організаційні одиниці адвокатського самоврядування, порядок формування, повноваження та правила самоврядної діяльності адвокатури (конференції адвокатів регіону, ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури регіонів, голова ради адвокатів регіону, ВКДК адвокатури, ревізійні комісії адвокатів регіонів, Вища ревізійна комісія адвокатури, РАУ, голова РАУ, з'їзду адвокатів України).

Відповідно до статті 54 цього Закону вищим органом адвокатського самоврядування України є з'їзд адвокатів України, який обирає голову і заступників голови РАУ, голову і заступників голови ВКДК адвокатури, голову і членів Вищої ревізійної комісії адвокатури та достроково відкликає їх з посад; затверджує статут Національної асоціації адвокатів України та вносить до нього зміни; затверджує правила адвокатської етики; затверджує положення про РАУ, положення про ВКДК адвокатури, положення про Вищу ревізійну комісію адвокатури; розглядає та затверджує звіти РАУ, ВКДК адвокатури, висновки Вищої ревізійної комісії адвокатури; призначає трьох членів Вищої ради юстиції; затверджує кошторис РАУ, кошторис ВКДК адвокатури, затверджує звіт про їх виконання; здійснює інші повноваження відповідно до цього Закону.

Цими нормами, серед іншого, передбачено хто входить до складу з'їзду адвокатів України, як, ким, в якій кількості і в якому порядку висуваються та обираються делегати на таке зібрання адвокатів, а також закріплено, що відносини, які виникають з приводу зазначених питань, входять до сфери повноважень органів адвокатського самоврядування.

Крім того, відповідно до частини першої статті 55 цього Закону Рада адвокатів України у період між з'їздами адвокатів України виконує функції адвокатського самоврядування. Повноваження і порядок роботи Ради адвокатів України визначаються цим Законом та положенням про Раду адвокатів України, що затверджується з'їздом адвокатів України. Рада адвокатів України підконтрольна і підзвітна з'їзду адвокатів України. Рада адвокатів України.

Відповідно до статей 44, 52 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури входить до складу органів адвокатського самоврядування, є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна і підзвітна з'їзду адвокатів України та Раді адвокатів України. Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може отримувати винагороду у розмірі, встановленому з'їздом адвокатів України або Радою адвокатів України.

Верховний Суд України неодноразово висловював правову позицію щодо юрисдикції спорів з приводу рішень, дій і бездіяльності органів адвокатського самоврядування.

Так, розглядаючи справу №21-966а16 Верховний Суд України прийшов до наступних висновків.

При розмежуванні юрисдикційних форм захисту порушеного права основним критерієм є характер (юридичний зміст) спірних відносин.

У контексті конкретних обставин цієї справи зміст (суть) спірних правовідносин обмежується з'ясуванням правової природи дій та/чи бездіяльності Асоціації адвокатів та Ради адвокатів України як органів адвокатського самоврядування, які за законом і статутом віднесені до повноважень цієї самоврядної організації адвокатів і є питаннями їхньої внутрішньої (статутної) діяльності.

На такі спірні правовідносини юрисдикція адміністративних судів не поширюється.

Зі сказаного випливає, що у разі виникнення спору між адвокатами щодо квоти представництва делегатів на з'їзд адвокатів України від адвокатів регіону, порядку формування делегацій адвокатів на цей форум, порядку внесення відомостей до ЄРАУ, організаційного, методичного, інформаційного забезпечення ведення та контролю за внесенням відомостей до ЄРАУ, інших правовідносин, що стосуються внутрішньостатутної діяльності цієї організації, на розгляд спорів з таких правовідносин суди адміністративної юрисдикції не мають компетенції.

При цьому, предметом судового розгляду адміністративними судами у цій справі (№21-966а16), серед іншого, були питання законності дій Асоціації адвокатів та Ради адвокатів України щодо невключення до складу III З'їзду делегатів, обраних конференцією адвокатів м.Києва, проведення конференції адвокатів та інші дії по підготовці його проведення, в т.ч. питання реєстрації делегатів З?їзду, які, серед іншого, були також предметом дослідження і у даній справі.

Крім того, Судові палати у цивільних та адміністративних справах Верховного Суду України, розглянувши іншу справу (№6-2873цс15) висловили правову позицію, відповідно до якої на рішення органу адвокатського самоврядування з питань організації і діяльності адвокатури, зокрема про розмежування юрисдикції кваліфікаційно-дисциплінарних комісій, в силу положень пункту 4 частини третьої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів не поширюється.

За правилами частини другої статті 2442 КАС України висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Вирішуючи питання юрисдикції адміністративних судів у даній справі колегія суддів, крім зазначеного, виходить також з наступного.

Так, відповідно до частини другої статті 2 КАС України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Право на судовий захист в порядку адміністративного судочинства передбачено статтею 6 КАС України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Частиною першою статті 17 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

За правилами пункту 4 частини третьої цієї статті юрисдикція адміністративних судів не поширюється на публічно-правові справи щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) об'єднання громадян віднесені до його внутрішньої діяльності або виключної компетенції.

В ході розгляду справи судами встановлено, що крім призначення членів колегіальних органів, за результатами ІІІ З?їзду адвокатів були прийняті рішення про внесення змін до законодавства з питань адвокатської діяльності; про проблемні питання інституту безоплатної правової допомоги; про дострокове відкликання з посад голови і заступника голови ВКДК адвокатури та призначення на такі посади; відкликання з посади заступника голови РАУ та призначення нового; про розмежування юрисдикції органів адвокатського самоврядування; про резолюцію до Генерального прокурора України; про відповідальність адвокатів за невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; про внесення змін до статуту «Національної асоціації адвокатів України» та вступ її до міжнародних адвокатських організацій.

Такі рішення і дії по підготовці їх до голосування в силу закону, віднесені до внутрішньостатутної діяльності органів адвокатського самоврядування, приймаючи такі рішення відповідачі владні управлінські функції, в т.ч. щодо позивача, не здійснювали, керівні посади в органах адвокатського самоврядування (заступник голови РАУ, з якої було відкликано позивача, голова і заступник голови ВКДК адвокатури,) до посад публічної служби не належать, а тому юрисдикція адміністративних судів на такі спори не поширюється.

Оскільки спір в частині позовних вимог до Голови, секретаря, керівника реєстраційної групи, голови організаційного комітету ІІІ З?їзду адвокатів України, НААУ, Голови та заступника ВКДК адвокатури про визнання протиправними та скасування рішень суди помилково розглянули за правилами адміністративного судочинства, а тому відповідно до пункту першого частини першої статті 157 КАС України, частини першої статті 228 КАС України в цій частині провадження у справі підлягає закриттю. Вирішення спору в цій частині слід здійснювати в порядку цивільного судочинства.

Натомість, в частині відмови у задоволенні позовних вимог до ІІІ З?їзду адвокатів України про визнання протиправними та скасування рішень З'їзду про призначення членів ВРЮ, ВККС, КДК прокурорів та визнання відсутності у них повноважень колегія суддів погоджується з висновками судів про відмову у задоволенні позовних вимог, а мотиви і доводи касаційної скарги в цій частині є безпідставними і висновки судів не спростовують з наступних мотивів.

Так, статтею 131 Конституції України (в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що в Україні діє Вища рада юстиції, яка складається з двадцяти членів. Верховна Рада України, Президент України, з'їзд суддів України, з'їзд адвокатів України, з'їзд представників юридичних вищих навчальних закладів та наукових установ призначають до Вищої ради юстиції по три члени, а всеукраїнська конференція працівників прокуратури - двох членів Вищої ради юстиції.

До складу Вищої ради юстиції входять за посадою Голова Верховного Суду України, Міністр юстиції України, Генеральний прокурор України.

Відповідно до статтей 1, 2 Закону України «Про Вищу раду юстиції» (в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) Вища рада юстиції є колегіальним, постійно діючим, незалежним органом, відповідальним за формування незалежного високопрофесійного суддівського корпусу, здатного кваліфіковано, сумлінно та неупереджено здійснювати правосуддя на професійній основі, а також за прийняття рішень стосовно порушень суддями і прокурорами вимог щодо несумісності та у межах своєї компетенції про їх дисциплінарну відповідальність.

Повноваження, організація і порядок діяльності Вищої ради юстиції визначаються Конституцією України та цим Законом.

Статтею 6 цього Закону передбачено, що члени Вищої ради юстиції, крім тих, які входять до її складу за посадою, здійснюють свої повноваження на постійній основі. На час виконання цих повноважень члени Вищої ради юстиції з числа суддів та прокурорів відряджаються до Вищої ради юстиції із збереженням за ними посад, які вони обіймали на момент призначення членами Вищої ради юстиції.

Члени Вищої ради юстиції не мають права суміщати свою посаду з будь-якими посадами в органах державної влади та органах місцевого самоврядування (крім осіб, які входять до складу Вищої ради юстиції за посадою), із статусом народного депутата України, депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласної, районної, міської, районної у місті, сільської, селищної ради, підприємницькою діяльністю, з будь-якою іншою оплачуваною роботою або отримувати винагороду (крім здійснення викладацької, наукової і творчої діяльності в позаробочий час та отримання винагороди за неї), а також входити до складу керівного органу чи наглядової ради юридичної особи, що має на меті одержання прибутку.

Відповідно до статті 100 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» Вища кваліфікаційна комісія суддів України є постійно діючим органом у системі судоустрою України. Вища кваліфікаційна комісія суддів України є юридичною особою, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, самостійний баланс та рахунки в органах Державної казначейської служби України.

Частиною другою статті 102 цього Закону передбачено, що члени ВККС на час здійснення повноважень відряджаються до Комісії та не можуть виконувати будь-яку іншу оплачувану роботу, крім викладацької, творчої та наукової.

До складу Комісії, зокрема, обираються (призначаються) з'їздом адвокатів України - по одному члену дисциплінарної і кваліфікаційної палат.

Члени ВККС, які є адвокатами, на час виконання повноважень членів Комісії повинні зупинити адвокатську діяльність.

Відповідно до частини першої статті 73 Закону України «Про прокуратуру» Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є колегіальним органом, який відповідно до повноважень, передбачених цим Законом, визначає рівень фахової підготовки осіб, які виявили намір зайняти посаду прокурора, та вирішує питання щодо дисциплінарної відповідальності, переведення та звільнення прокурорів з посади.

За змістом статті 66 цього Закону КДК прокурорів не входить до системи органів прокурорського самоврядування.

Статтею 74 цього Закону передбачено, що до складу КДК прокурорів входять одинадцять членів, які є громадянами України, мають вищу юридичну освіту та стаж роботи в галузі права не менше десяти років, з яких, зокрема, одну особу (адвоката) призначає з'їзд адвокатів України.

Члени КДК прокурорів працюють на постійній основі і на час виконання своїх обов'язків відряджаються до комісії.

Таким чином, на відміну від зазначених вище рішень у сфері адвокатського самоврядування, рішення ІІІ З?їзду адвокатів про призначення членів ВРЮ, ВККС та КДК прокурорів спрямовані на реалізацію делегованих законом повноважень у сфері формування колегіальних органів, в т.ч. конституційного. Робота на таких посадах носить постійний характер із встановленою законом забороною суміщати її з іншими видами діяльності і пов?язана з виконанням владних управлінських функцій, а тому оскарження рішень про призначення на такі посади слід здійснювати за правилами адміністративного судочинства.

В цій частині колегія суддів погоджується з висновками судів і вважає, що вони відповідають нормам матеріального та процесуального права та фактичним обставинам справи.

Мотиви та доводи, наведені у касаційній скарзі, в цій частині висновки судів не спростовують і є безпідставними, оскільки в ході розгляду справи судами попередніх інстанцій встановлено, що рішення про призначення членів колегіальних органів прийняті З?їздом в межах наданої законом компетенції, шляхом таємного голосування, більшістю від обраних зареєстрованих делегатів.

Посилання позивача на те, що в ході З?їзду не було перевірено відповідність окремих кандидатів встановленим законом критеріям, зокрема щодо наявності необхідного стажу, є безпідставним, оскільки в ході розгляду справи судами встановлено, що такі відомості щодо кандидатів були предметом обговорення делегатами З?їзду, а наявність у кандидатів стажу підтверджено зібраними по справі доказами.

До того ж, проведення передбаченої законом спеціальної перевірки відомостей, вимога щодо подання яких установлена законом, віднесено до повноважень секретаріатів відповідних колегіальних органів, а не органів адвокатського самоврядування.

Крім того, як встановлено судами позивач в складі делегації адвокатів від міста Києва реєстрацію для участі в З?їзді не пройшла, мандат делегата з?їзду не отримала, участь у виборах члена КДК прокурорів 20.11.2014р. та члена ВККС від адвокатів 03.07.2015р. не брала, а тому колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що рішення про їх призначення З??їздом адвокатів прав та свобод позивача не порушують.

Відповідно до пункту 4 статті 223 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право змінити судове рішення суду першої інстанції, скасувавши судове рішення суду апеляційної інстанції.

Відповідно до частини першої статті 228 КАС України суд касаційної інстанції скасовує судові рішення в касаційному порядку і закриває провадження у справі з підстав, встановлених статтями 157 цього Кодексу.

За правилами пункту першого частини першої статті 157 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

За наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню, а рішення суду першої інстанції - зміні шляхом скасування і закриття провадження у справі в частині позовних вимог до Голови, секретаря, керівника реєстраційної групи, голови організаційного комітету ІІІ З?їзду адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України, Голови ВКДК адвокатури про визнання протиправними та скасування прийнятих ІІІ З?їздом адвокатів рішень на підставі пункту першого частини першої статті 157 КАС України.

В частині позовних вимог до заступника Голови ВКДК адвокатури ОСОБА_11 провадження підлягає закриттю в силу пункту 5 частини першої статті 157 КАС України.

В частині відмови у задоволенні позовних вимог до III З'їзду адвокатів про визнання протиправними та скасування рішень про призначення членів ВРЮ, ВККС, КДК прокурорів та визнання відсутності у них повноважень рішення суду першої інстанції слід залишити в силі.

Керуючись статтями 210, 220, 221, 223, 228, 230, 231, 254 Кодексу адміністративного судочинства України,-

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 22.12.2016р. скасувати.

Постанову окружного адміністративного суду м.Києва від 06.06.2016р. в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування рішень III З'їзду адвокатів України про призначення членів Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів та визнання відсутності повноважень залишити в силі.

В частині відмови у задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_1 постанову окружного адміністративного суду м.Києва від 06.06.2016р. скасувати і провадження у справі в цій частині закрити.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 254 КАС України і може бути переглянута Верховним Судом України з підстав та в порядку передбаченому главою 3 розділу IV КАС України.

Головуючий: О.П. Стародуб

Судді: С.С. Пасічник

В.В. Швець