Справа № 824/253/17-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2017-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

08 червня 2017 р. м. Чернівці Справа № 824/253/17-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Григораша В.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Козак В.Ю.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представників відповідача - ОСОБА_2, ОСОБА_3,

представника третьої особи позивача-1 не зявився,

представників третьої особи відповідача-2 ОСОБА_4, ОСОБА_5

представника третьої особи на стороні відповідача-3 ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про залишення без розгляду адміністративного позову першого заступника керівника Кіцманської місцевої прокуратури (позивач) до Кіцманської районної ради (відповідач), за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Головного управління Держгеокадастру в Чернівецькій області (третя особа-1), третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Білянської сільської ради Кіцманського району (тертя особа-2) та Стрілецькокутської сільської ради Кіцманського району (третя особа-3) про визнання незаконним і скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

27 квітня 2017 року перший заступник керівника Кіцманської місцевої прокуратури звернувся до суду з адміністративним позовом до Кіцманської районної ради, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення ХХХVІІ сесії VI скликання Кіцманської районної ради №671-37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів села Біла, села Стрілецький Кут, села Ревне, села Бурдей".

Ухвалою суду від 11 травня 2017 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом та призначено її до судового розгляду.

23 травня 2017 року на адресу суду від Кіцманської районної ради надійшло письмове клопотання про залишення позовної зави без розгляду у зв'язку з тим, що позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку на звернення до адміністративного суду. Вказане клопотання обгрунтоване тим, що у позовній заяві перший заступник керівника Кіцманської місцевої прокуратури стверджує, що про оскаржуване рішення їм стало відомо з листа Чернівецького Квартирно-експлуатаційного відділу м. Чернівці від 09.02.2017 року в якому зазначалися відомості щодо незаконності прийнятого рішення районною радою. Крім того вказував, що саме рішення ХХХVІІ сесії VI скликання Кіцманської районної ради №671-37/15 від 09.06.2015 року з додатками на адресу місцевої прокуратури були скеровані 22.02.2017 року.

Відповідач зазначив, що вказана інформація не відповідає дійсності, оскільки 11.09.2015 року, у зв'язку із вивченням законності прийнятих рішень органами виконавчої влади та місцевого самоврядування із земельних питань, прокурор прокуратури Кіцманського району Чернівецької області звертався до районної ради з листом за №94-28186 вих-15 в якому просив надати належним чином завірену копію оскаржуваного у даній справі рішення №671/37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів Біла, Стрілецький Кут, Ревне, Бурдей", а також документів, що стали підставою для його прийняття. В свою чергу, 14.09.2015 року Кіцманською районною радою було надано позивачу завірену копію вказаного рішення та документів, що стали підставою для його прийняття. Враховуючи наведене, органами прокуратури порушено шестимісяний строк на звернення до адміністративного суду, встановленого 99 Кодексом адміністративного судочинства України.

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання щодо строку звернення до суду з позовом та наявності обґрунтованих правових підстав для залишення без розгляду позовної заяви, у зв'язку з пропуском прокурором законодавчо встановленого строку звернення до суду.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав заявлене клопотання про залишення позовної заяви прокурора без розгляду у зв'язку із пропущенням строку звернення до суду.

Представник третьої особи-2 - Білянської сільської ради підтримав заявлене відповідачем клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. В свою чергу, представник третьої особи-2 також заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку із пропущенням строків звернення до адміністративного суду. Вказане клопотання обгрунтоване тим, що військова прокуратура Чернівецького гарнізону 27.05.2016 року вже зверталась до Чернівецького окружного адміністративного суду з позовом щодо оскарження рішення Кіцманської районної ради ХХХVII сесії VI скликання №671-37/15 від 09.06.2015 року та зазначила в позові, що про рішення прокуратурі стало відомо в січні-лютому 2016 року. Про те, що позивачу було відомо про існування рішення також свідчить лист Кіцманської районної державної адміністрації №01-27/7-337 від 02.06.2016 року до Кіцманської місцевої прокуратури, що зазначено в ухвалі Чернівецького окружного адміністративного суду від 13.09.2016 року №824/513/16-а. Представник третьої особи-2 вважає, що перебіг позовної давності у справі слід відраховувати з часу коли про оскаржуване рішення стало відомо відділу Держземагенства в Кіцманському районі, а не з часу реєстрації звернення КЕВ м. Чернівці до прокуратури Чернівецької області.

Представники третіх осіб-1 та 3 в судовому засіданні підтримали клопотання про залишення позовної зави без розгляду.

Представник прокуратури в судовому засіданні заперечував проти залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що згідно даних Єдиної системи статистики та аналізу органів прокуратури, належним чином завірені копії оскаржуваного рішення з додатками до нього на адресу Кіцманської місцевої прокуратури упродовж 2015-2016 років не надходили. Відповідно до Закону України "Про прокуратуру" в системі органів прокуратури України з 15.12.2015 року утворена Кіцманська місцева прокуратура, юрисдикція якої поширюється на територію Кіцманського, Заставнівського, Вижницького та Путильського районів. При цьому, прокуратура Кіцманського району з цього ж часу ліквідована. Згідно акта приймання-передачі справ, документів і майна прокуратури Кіцманського району Чернівецької області від 17.12.2015 року, який, як зазначив представник прокуратури в судовому засіданні, є документом ДСК, до Кіцманської місцевої прокуратури вказані матеріали не передавалися.

За таких обставин, представник прокуратури стверджував, що про оскаржуване рішення Кіцманській місцевій прокуратурі стало відомо тільки у лютому 2017 року, після звернення Чернівецького квартирно-експлуатаційного відділу м. Чернівці.

Суд, вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, які прибули до суду, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

З урахуванням аналізу вказаної норми Закону України "Про прокуратуру" можна дійти висновку, що єдиною підставою для звернення прокурора до суду в інтересах держави є випадки: 1) коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 60 Кодексу адміністративного судочинства України, прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Невиконання прокурором вимог щодо надання адміністративному суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 108 цього Кодексу.

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду унормовані ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Вказаною статтею передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення о адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України).

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій щодо захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Інститут строків звернення до суду в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Згідно частини другої статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року №3477-ІV визначено, що суди при розгляді справ застосовують практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду за своєю суттю не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і шляхом встановлення строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Крім цього, згідно правової позиції Конституційного Суду України, наведеної у рішенні від 13.12.2011 року №17-рп/2011, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

Варто зазначити, що початок перебігу строку звернення до суду визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права. Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема зі змісту адміністративного позову, позивач просив визнати протиправним та скасувати рішення Кіцманської районної ради ХХХVІІ сесії VI скликання №671-37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів села Біла, села Стрілецький Кут, села Ревне, села Бурдей". Проте, до суду з даним адміністративним позовом звернувся лише 27.04.2017 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого частиною 2 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

В адміністративному позові та додаткових поясненнях прокурор зазначив, що про існування рішення Кіцманської районної ради ХХХVІІ сесії VI скликання №671-37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів села Біла, села Стрілецький Кут, села Ревне, села Бурдей" прокурору стало відомо з листа Чернівецького квартирно-експлуатаційного відділу м. Чернівці від 09.02.2017 року (вхідний № 990 вх17 від 09.02.2017 року), в якому зазначались відомості щодо незаконності прийняття оскаржуваного рішення районною радою. Оскаржуване рішення з додатками до нього було скеровано на адресу місцевої прокуратури районною радою лише 22.02.2017 року №39.

Так, вказаним рішення Кіцманської районної ради ХХХVІІ сесії VI скликання №671-37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів села Біла, села Стрілецький Кут, села Ревне, села Бурдей" затверджено проекти землеустрою щодо зміни меж населених пунктів с. Біла Білянської сільської ради, с. Стрілецький Кут, с. Ревне, с. Бурдей Стрілецькокутської сільської ради Кіцманського району Чернівецької області.

Однак, під час розгляду справи судом з'ясовано, що 11.09.2015 року прокурор прокуратури Кіцманського району Чернівецької області звернувся до голови Кіцманської районної ради із листом №94-2818вих-15 в якому просив, у зв'язку із вивченням законності прийнятих рішень органами виконавчої влади та місцевого самоврядування із земельних питань, надати інформацію, а також копії підтверджуючих документів: - належним чином завірену копію рішення №671-37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів с. Біла, Стрілецький Кут, Ревне та Бурдей", а також документів, що стали підставою для його прийняття; - чи прийнято рішення про затвердження нормативно-грошової оцінки вищевказаних населених пунктів. Якщо так, то надати належним чином завірену копію рішення, а також документів, що стали підставою для її прийняття. Вказану інформацію разом з копіями документів очікується в прокуратурі району не пізніше 14 вересня 2015 року (а.с. 144).

В свою чергу, на виконання вищевказаного листа, Кіцманською районною радою листом від 14.09.2015 року №3456 на адресу прокурора Кіцманського району Чернівецької області надіслано копію рішення Кіцманської районної ради ХХХVІІ сесії VI скликання №671-37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів села Біла, Стрілецький Кут, Ревне та Бурдей" та документів, що стали підставою для його прийняття (а.с. 145).

З огляду на встановлені вище обставини суд вважає, що прокурор прокуратури Кіцманського району Чернівецької області знав про прийняте Кіцманською районною радою рішення ХХХVІІ сесії VI скликання №671-37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів села Біла, Стрілецький Кут, Ревне та Бурдей" та був ознайомлений з ним та документами, що слугували підставою для його прийняття.

Таким чином, позивач міг та мав можливість ознайомитись із спірним рішенням саме у вересні 2015 року, коли на його адресу Кіцманською районною радою були надіслані копії оскаржуваного рішення Кіцманської районної ради ХХХVІІ сесії VI скликання №671-37/15 від 09.06.2015 року та документів, що стали підставою для його прийняття.

Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги пояснення представників сторін, суд дійшов висновку, що рішення Кіцманської районної ради ХХХVІІ сесії VI скликання №671-37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів села Біла, Стрілецький Кут, Ревне та Бурдей" діяло з моменту його прийняття, не скасоване ні Кіцманською районною радою ні в судовому порядку, та, як встановлено з матеріалів справи, перебуває у вільному доступі для ознайомлення на сайті територіальних громад Чернівецької області (копія скрін-шоту а.с. 86-88), а відтак, зазначені прокурором обставини не є такими, що перешкоджали прокурору в передбаченому порядку та в межах встановленого строку реалізувати право на звернення до суду за захистом порушених прав.

При цьому, суд критично оцінює доводи позивача про те, що під час реорганізації органів прокуратури та утворення на підставі Закону України "Про прокуратуру" №1697-VIІ від 14.10.2014 року Кіцманської місцевої прокуратури, Кіцманською районною прокуратурою Чернівецької області до Кіцманської місцевої прокуратури матеріали рішення Кіцманської районної ради ХХХVІІ сесії VI скликання №671-37/15 від 09.06.2015 року не передавались. До такого висновку суд дійшов зважаючи на те, що Кіцманська районна прокуратура Чернівецької області була реорганізована шляхом приєднання до Кіцманської місцевої прокуратури, а тому всі права і обов'язки перейшли до новоутвореної Кіцманської місцевої прокуратури, в тому числі обов'язок дотримання строків звернення до адміністративного суду із позовами, у яких представництво інтересів держави в суді здійснювала Кіцманська районна прокуратура Чернівецької області.

Статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено наслідки порушення строків звернення до адміністративного суду. Адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала (частина 1 статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України). Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи (частина 2 статті Кодексу адміністративного судочинства України).

Слід зазначити, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Однак, позивачем до суду не надано жодних доказів, які б вказували на неможливість бути обізнаним про прийняття районною радою спірного рішення.

Суд враховує, що відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 155 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо її подано з порушенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

На підставі наведеного та керуючись статтями 8, 11, 12, 99, 100, 155, 158-160, 165, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

2. Позовну заяву Кіцманської місцевої прокуратури до Кіцманської районної ради про визнання незаконним і скасування рішення ХХХVІІ сесії VI скликання Кіцманської районної ради №671-37/15 від 09.06.2015 року "Про встановлення та зміну меж населених пунктів села Біла, села Стрілецький Кут, села Ревне, села Бурдей" - залишити без розгляду, у звязку з пропуском строку звернення до суду.

У відповідності до ст.ст. 185, 186 КАС України ухвала може бути оскаржена повністю або частково в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Згідно статті 254 КАС України ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.О. Григораш

Ухвала в повному обсязі складена 13 червня 2017 р.