Справа № 177/1109/16-а
Суддя: Коваль Н. В.
Дата ухвалення: 2017-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 177/1109/16-а
Провадження № 2-а/177/3/17
У Х В А Л А

Іменем України

19.05.2017 Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Коваль Н. В.

за участі: секретаря Зборівської І. С.,

представника позивача ОСОБА_1

представника третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Кривому Розі справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області до ОСОБА_4 районної державної адміністрації Дніпропетровської області, третя особа: ОСОБА_5 про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_6 звернулася до суду з зазначеним позовом та просила суд скасувати рішення державного реєстратора Реєстраційної служби ОСОБА_4 районного управління юстиції у Дніпропетровській області про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 21676105 від 28.05.2015 року.

Представник позивача ОСОБА_3 сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_4 районної державної адміністрації Дніпропетровської області в судове засідання не зявився, надали заяву про розгляд справи за відсутності їх представника (а.с. 55).

Представник третьої особи ОСОБА_2 в судовому засіданні при вирішенні даного питання покладався на розсуд суду.

Суд, вислухавши присутніх учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає необхідним зазначений адміністративний позов залишити без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обовязкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обовязків.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Днем, коли особа дізналась про порушення свого права, - є день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (рішення від 22.10.1996р., 27.02.1980р.).

При цьому, слід зазначити, що судом беруться до уваги підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та повязані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Представник позивача звернувся до Криворізького районного суду Дніпропетровської області суду 20 травня 2016 року.

Аналіз доданих до адміністративного позову документів свідчить про те, що підстави для звернення до суду виникли 28 травня 2015 року, після ознайомлення позивача із рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 21676105 від 28 травня 2015 року.

За загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на звернення до адміністративного суду, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд враховує, що для правильного застосування норм КАС України при визначенні початку перебігу строку звернення до суду має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про порушення її прав, а і обєктивна можливість цієї особи знати про обставини порушення її прав. Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатися», що містяться в статті 99 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обовязку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення своїх прав, свобод чи інтересів і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо. Подібну правову позицію висловлено Верховним Судом України у постановах від 29 жовтня 2014р. у справі № 6-152цс14, від 16 листопада 2016 року № 6-2469цс16.

Правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Отже, строк для звернення з цим адміністративним позовом слід обчислювати з 28 травня 2015 року.

Відповідно до частини 2 статті 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Говорячи про принцип рівності сторін, суд указує, що кожній стороні мають бути надані рівні можливості щодо представлення справи у такому вигляді, якій не ставить її у невигідне становище стосовно свого противника (рішення у справі "Бацаніна проти Росії" від 26.05.2009 р. № 3932/02, § 22).

Вказані принципи допомагають зрозуміти деякі важливі елементи справедливого суду. При цьому, й саме питання застосування строку звернення до суду тісно повязано з їх реалізацією.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно повязано з реалізацією права на справедливий суд.

Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Це питання регулюється національним законодавством, тлумачиться Верховним Судом України (справа № 6-239цс14 від 04.02.2015 р., справа № 6-738цс15 від 24.06.2015 р. та інші) та вказаними рішеннями Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до частини 2 статті 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справи "Девеер проти Бельгії" рішення від 27.02.1980, "Голдер проти Сполученого Королівства" рішення від 21.02.1975 року ).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду з адміністративним позовом, а тому позовна заява підлягає залишенню без розгляду. При цьому, слід також звернути увагу на те, що позивач клопотання про поновлення строку звернення із зазначенням причин пропуску строку звернення до суду не надав.

Статтею 100 КАС України передбачено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, встановлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

При викладених вище обставинах, суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду із даними вимогами - поважними, адже сутність зазначеного інституту полягає в тому, що особа, яка звертається до суду за захистом порушеного права була не в змозі зробити це внаслідок незалежних від неї обставин, зокрема, якщо цьому перешкоджала надзвичайна або невідворотна за даних умов подія. Таких обставин судом не встановлено, у звязку із чим суд вважає за необхідне в силу ч.1 ст.100 КАС України залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст. 99, 100, 160, 165 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_3 сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області до ОСОБА_4 районної державної адміністрації Дніпропетровської області, третя особа: ОСОБА_5 про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5 (п'яти) днів з дня отримання копії ухвали до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: