Справа № 804/2481/16
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2016-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 листопада 2016 р. Справа № 804/2481/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Єфанової О.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бар'єр-Сервіс" до Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м.Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання дій та рішення протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бар'єр-Сервіс» до Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області в якому позивач просить:
2) визнати висновки акту перевірки від 15.07.2014 року за № 315/04-63-22-02 недійсними та таким, що складені безпідставно та не відповідають вимогам діючого законодавства;
3) визнати протиправними дії ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ Міндоходів у Дніпропетровській області щодо коригування показників податкової звітності ТОВ «Бар'єр-Сервіс», яке відбулося на підставі акту перевірки від 15.07.2014 року № 315/04-63-22-02, у тому числі дії з вилучення з АІС «Податковий блок» «Результати співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» сум податкового кредиту та податкових зобов'язань з податку на додану вартість, які визначені ТОВ «Бар'єр-Сервіс» за період-березень 2014 року;
4) зобов'язати ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ Міндоходів у Дніпропетровській області відновити показники податкової звітності ТОВ «Бар'єр-Сервіс» за березень 2014 року, в тому числі зобов'язати відобразити в електронній базі даних податкового органу АІС «Податковий блок» «Результати співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» суми податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість за березень 2014 року, які ТОВ «Бар'єр-Сервіс» відкориговані на підставі акту перевірки від 15.07.2014 року №315-04-63-22-02.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідачем в порушення норм податкового законодавства проведено перевірку відносно позивача та проведено коригування податкових зобов'язань та податкового кредиту з ПДВ за березень 2014 року в електронних автоматизованих системах. З аналізу норм Порядку проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1232 від 27.12.2010 р., та наказу Державної податкової адміністрації України № 236 від 22.06.2011 р. «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок», вбачається, що за результатами проведення зустрічної звірки податковим органом, що провів таку звірку, має бути складено довідку, а не акт зустрічної звірки.
В наданих до суду запереченнях відповідачем зазначено, що проведення камеральних, документальних (планових позапланових; виїзних або невиїзних) та фактичних перевірок є правом ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська, як податкового органу. Відповідні підрозділи органу державної фіскальної служби, на обліку в якому перебуває платник податків, забезпечують внесення до інформаційних баз даних відповідної інформації та даних не пізніше наступного робочого з дня отримання, а також вжиття заходів щодо своєчасного погашення податків донарахованих перевіркою сум грошових зобов'язань із відповідним повідомленням органу державної фіскальної служби, що здійснював перевірку, про результати апеляційного узгодження, а також повноту і своєчасність їх сплати.
Крім того, позивачем не оскаржено рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом про проведення документальної невиїзної позапланової перевірки позивача, яке породжує для останнього правові наслідки.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, не заперечував щодо розгляду справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача у судове засідання не з'явився, надав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч.6 ст.128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Таким чином, суд ухвалив розглянути справу без участі сторін відповідно до положень ст.128 КАС України в письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Бар'єр-Сервіс» зареєстровано Виконавчим комітетом Дніпропетровської міської ради 13.06.2012 року та перебуває на податковому обліку в ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області.
15.07.2014 року ДПІ у Жовтневому районі м.Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області здійснені заходи з метою проведення зустрічної звірки ТОВ «Бар'єр-Сервіс» з питань дотримання вимог податкового законодавства з податку на додану вартість при взаємовідносинах з ТОВ «Центрооптторг» за березень 2014 року, за результатами яких складено акт від 15.07.2014 року №315/01-63-22-07/38198243.
Перевіркою зроблені висновки:
2) При отриманні матеріалів, які не підтверджують дані обліку суб'єкта господарювання, який перевірявся, керівником податкового органу можуть бути вжиті заходи щодо проведення документальної невиїзної або позапланової виїзної перевірки відповідно до ст. 78 Податкового кодексу України.
Порядок проведення зустрічних звірок суб'єктів господарювання визначено у пункті 73.5 ст. 73 Податкового кодексу України та у Порядку проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 р. № 1232 (далі - Постанова № 1232).
Згідно п. 73.5 ст. 73 Податкового кодексу України, з метою отримання податкової інформації контролюючі органи мають право проводити зустрічні звірки суб'єктів господарювання щодо платника податків.
Пунктами 1, 2 Постанови № 1232 передбачено, що зустрічна звірка полягає у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. Зустрічні звірки проводяться у суб'єктів господарювання, щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань.
За приписами п.п. 3, 4 Порядку № 1232, зустрічна звірка може бути проведена органом державної податкової служби (ініціатором) самостійно у разі, коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту. Орган державної податкової служби (виконавець), який проводить зустрічну звірку, складає довідку за наявності інформації, для отримання якої надіслано запит органом державної податкової служби (ініціатором), та її документального підтвердження. У разі відсутності запитуваної органом державної податкової служби (ініціатором) інформації орган державної податкової служби (виконавець) надсилає завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку.
Згідно п. 6 Порядку, у разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження суб'єкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку.
Отже, єдиною підставою для проведення зустрічної звірки платника податків є встановлення під час проведення перевірки іншого платника податків сумнівності стосовно факту здійснення операцій між цими суб'єктами господарювання, або ж розбіжностей задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань. Зустрічна звірка проводиться відносно контрагента в рамках перевірки платника податків з метою підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, а також для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. При цьому зустрічна звірка проводиться за запитом податкового органу, що проводить перевірку платника податків, або з власної ініціативи, якщо контрагент платника податків, відносно якого проводиться перевірка, перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків. У разі відсутності інформації податковий орган повинен направити відповідний запит до податкового органу, на обліку у якому перебуває контрагент платника податків, відносно якого проводиться перевірка. В свою чергу, податковий орган, на обліку у якому перебуває контрагент платника податків, у разі відсутності запитуваної ініціатором інформації, має звернутися до такого контрагента із письмовим запитом про надання відповідної інформації, та після її отримання провести зустрічну звірку, про що скласти довідку, яку направити ініціатору проведення зустрічної звірки.
Окрім цього, виходячи з положень п. 73.5 ст. 73 Податкового кодексу України, зустрічна звірка є заходом інформативно-аналітичного забезпечення діяльності органів державної податкової служби. Водночас, функція податкового органу щодо контролю за дотриманням податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, реалізується останнім шляхом проведення документальних перевірок у випадках та в порядку, встановленому Податковим кодексом України.
З аналізу вказаних правових норм, вбачається, що проведення зустрічної звірки - це дії по співставленню податковим органом даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, за умови встановлення під час проведення перевірки іншого платника податків сумнівності стосовно факту здійснення операцій між цими суб'єктами господарювання, або ж розбіжностей задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань. При цьому, зустрічна звірка проводиться відносно контрагента в рамках перевірки платника податків з метою підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, а також для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.
В даному випадку, матеріалами справи не підтверджено наявності законних підстав, зазначених вище, для проведення зустрічної звірки.
Водночас, самі по собі дії податкового органу з проведення зустрічної звірки платника податків та зі складання акту про неможливість проведення зустрічної звірки не відповідають критерію юридичної значимості, не створюють для платника жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов'язків, що свідчить про відсутність порушеного права, та, відповідно, про відсутність потреби у його судовому захисті.
Суд звертає увагу, що в даному випадку податковий орган обмежився виходами за юридичною адресою ТОВ «Бар'єр-Сервіс», проте, жодних дій по співставленню первинних бухгалтерських документів та інших документів позивача не вчиняв, жодного запиту про надання інформації щодо ведення господарської діяльності за березень 2014 року ТОВ «Бар'єр-Сервіс» від відповідача не отримувало, що свідчить про фактичну відсутність дій по проведенню податковим органом зустрічної звірки в розумінні п. 73.5 ст. 73 Податкового кодексу України, Порядку № 1232.
Щодо п.3 та п.4 позовних вимог, суд зазначає наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо компетенції контролюючих органів, повноважень і обов'язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, урегульовані ПК.
У пункті 61.1 статті 61 цього Кодексу визначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК).
Відповідно до статті 71 ПК інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з приписами підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 ПК для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов'язаних із визначенням об'єктів оподаткування (податкових зобов'язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов'язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.
У пункті 74.1 статті 74 ПК зазначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.
Судом встановлено, що висновки викладені в актах 15.07.2014 року та 02.07.2014 року, є відображенням дій податкових інспекторів, не породжують правових наслідків для платника податків і, відповідно, такі акти не порушують прав останнього.
Включення суб'єктом владних повноважень до баз даних інформації про таку перевірку не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.
Виходячи із системного тлумачення статей 71, 72, 74 ПК суд дійшов висновку, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла за результатами податкового контролю і не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права вже була висловлена Верховним содом України в постанові від 17 листопада 2015 року (справа № 21-2944а15).
Відповідно до ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.
Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Таким чином, суд приходить до висновку щодо відмови в задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Єфанова