Справа № 815/2045/17
Суддя: Іванов Е. А.
Дата ухвалення: 2017-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2017 року 10год.20хв. м. Одеса Справа № 815/2045/17

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Іванова Е.А.

за участі: секретаря Сакара М.М., представників: позивача Михайлюк М.С. Мягченкова А.А. відповідача Сосницької Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Одесі адміністративну справу за позовом Торговий дім «Пальміра» Дочірнього підприємства компанії «Палма груп С.А.» до Одеської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправними дій та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Торговий дім «Пальміра» Дочірнього підприємства компанії «Палма груп С.А.» (далі - Підприємство, позивач) звернувся до суду з позовом до Одеської митниці Державної фіскальної служби (далі - Одеська митниця ДФС, відповідач), в якому просить суд визнати протиправними дії Одеської митниці ДФС щодо визначення нового коду УКТЗЕД на товари: соєві протеїнові продукти на основі шроту «НР-310» та «НР AviStart» виробництва компанії «Hamlet Protein A/S» (Данія); скасувати рішення про визначення коду товару Одеської митниці ДФС від 06.02.2017 року №КТ-505 та від 08.02.2017 року №КТ-508-2017 року.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що "ТОРГОВИЙ ДІМ "ПАЛЬМІРА" дочірнє підприємство компанії "Палма Груп С.А." /Швейцарія/ отримало 08.02.2017 року рішення про визначення коду товару Одеської митниці ДФС (далі за текстом -Митниця) від 06.02.2017 року № КТ-505 та від 08.02.2017 року № КТ-508-2017, що були прийняті на підставі висновків спеціалізованої лабораторії з питань досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин від 16.01.2017 року № 105 та від 27.01.2017 року № 115, а також рішення про визначення коду товару від 09.10.2009 року № К.Т-206-0215-09. Згідно вказаних рішень митниці, підприємство в минулих періодах невірно визначило під час проходження митних процедур коди товарів згідно УKTЗЕД в графах відповідних вантажних митних декларацій на такі товари, як соєві протеїнові продукти на основі шроту "НР-310" та "HP AviStart" виробництва компанії "Hamlet Protein A/S" (Данія), що призвело, на думку Митниці, до порушення Закону України «Про митний тариф України». Не погодившись з цим, підприємство звернулось до Державної Митної Служби України із відповідною скаргою. ДМС України залишила скаргу без задоволення, а рішення - без змін. Проте позивач вважає, що вказані рішення про визначення коду товару є безпідставними та такими, що прийняті з порушеннями законодавства, а тому звернувся з позовом до суду.

Представники позивача в судовому засіданні позов підтримали та просили його задовольнити з підстав викладених в адміністративному позові.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, та надав до суду заперечення у письмовому вигляді, які мотивовані тим, що положення Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 N 1950/5) регулюють як питання проведення експертиз, так і питання проведення експертних досліджень. Вимоги до оформлення результатів проведеної експертизи або експертного дослідження визначаються пунктами 4.14 - 4.23 розділу IV Інструкції про призначення та проведення удових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 N 1950/5), яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 02.01.2013 за № 1/22533. Так, зокрема, пунктом 4.17 вищезазначеної Інструкції передбачено, що висновок «експерта (експертів) оформлюється на бланку експертної установи і підписується експертом (експертами), який (які) проводив (ли) дослідження. Підписи у заключній частині засвідчуються відбитком печатки експертної установи на кожній сторінці тексту заключних висновків. Якщо до висновку експерта додаються фототаблиці, креслення, схеми, діаграми тощо, вони також підписуються експертом (експертами); підписи засвідчуються відбитком опечатки експертної установи. Якщо експерт не є працівником державної спеціалізованої установи і працює на професійній основі самостійно, він засвідчує наданий ним висновок своїм підписом і опечаткою із зазначенням реєстраційного номера облікової картки платника податків (ідентифікаційного номера) або серії та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків). Експертний висновок Державного науково-дослідного контрольного інституту ветеринарних препаратів та кормових добавок № 014743 д.т./к/17 від 27.02.2017 не відповідає вищезазначеним вимогам до оформлення результатів проведеної експертизи або експертного дослідження, зокрема, він не засвідчений відбитком печатки експертної установи на кожній сторінці тексту висновків, таблиця не засвідчена печаткою експертної установи або печаткою із зазначенням реєстраційного номера облікової картки платника податків (ідентифікаційного номера), якщо експерт не є працівником державної спеціалізованої установи і працює на професійній основі самостійно. Крім того, в супровідному листі Державного науково-дослідного контрольного інституту ветеринарних препаратів та кормових добавок від 13.03.2017 № 722-л/06 міститься лише припущення:"може відноситися до моно-продуктів переробки сої та соєвого шроту". Правова позиція Одеської митниці ДФС підтверджується висновками, які наведені у листах Державної фіскальної служби України №756/8-21 від 17.03.2017, № 6737/6/99-99-19-03-03-15, в яких за результатами розгляду скарги щодо скасування оскаржуваних рішень про визначення коду товару, повідомлено про відсутність підстав для перегляду оскаржуваних рішень митниці про визначення коду товару. Таким чином, Одеська митниця ДФС, під час прийняття рішень про визначення коду товару від 08.02.2017 № КТ-508-2017, від 06.02.2017 № КТ-505-2017 діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а тому вважає, що відсутні підставі для задоволення адміністративного позову Дочірнього підприємства "Торговий дім Пальмира" компанії "Палма Груп С.А." (Швейцарія)".

Вислухавши пояснення представників позивача та представника відповідача, з'ясувавши обставини справи та дослідивши наявні у справі докази, суд доходить наступних висновків.

Судом встановлено, що 02.02.2015 року між ПАЛМА ГРУП С.А. (продавець) та Торговий дім «Пальміра» (покупець) укладений контракт №PSA-01-2015 відповідно до якого продавець продає, а покупець купує у продавця продукцію (товар) указану в специфікаціях до даного контракту.

02.11.2016 року до ВМО № 5 м/п «Одеса-порт» Митниці підприємством подана до оформлення митна декларація в режимі IM 40 АА №500060006/2016/020292 з вказаним у графі 33 кодом УКТ ЗЕД - та наступним описом товару у графі 31- «Залишки соєвого виробництва: соєвий шрот, арт. НР-310, являє собою соєвий протеїновий продукт на основі шроту, сушений, дрібно подрібнений, очищений, знежирений та нетекстурований соєвий шрот, як похідне залишку олійно-екстракційної індустрії. Призначений для приготування комбікормів для тварин. Продукт не містить ГМО. Виробництва компанії «Hamlet Protein A/S» Данія». Відповідно до ст. 1 Закону України «Про митний тариф України» від 19.09.2013 року № 584-VII, вказаному коду УКТ ЗЕД відповідає наступний опис: «Макуха та інші тверді відходи і залишки, одержані під час вилучення соєвої олії, мелені або немелені, негранульовані або гранульовані».

Частиною 3 ст. 69 Митного кодексу України визначено, що на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Підприємством були надані усі необхідні для підтвердження коду 230400000 документи, а саме:

експортна декларація митної служби Данії з вказаним кодом;

технологічна схема процесу виробництва, у якому чітко описано, що вказаний товар - це виключно очищений помелений соєвий шрот без додавання кормових добавок та інших речовин;

листи від компаній - виробників комбікормів для тварин в Україні з інформацією, що вказаний продукт - це високопротеїновий компонент комбікормів і окремо, тобто у якості готового корму для тварин, використовуватися не може.

Оформлення вказаної митної декларації було зупинено Митницею для відбору зразків та проведення досліджень у Спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень Одеської митниці ДФС, щодо відповідності зазначеного у графі 33 коду товару -.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про митний тариф України» від 19.09.2013 року № 584-VII, Митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно п.п. 2 та 4 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.2002 р. № 1863, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів. Ведення УКТЗЕД забезпечує Держмитслужба.

Пунктом 8 ст. 257 Митного кодексу України передбачено, що митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться необхідні відомості, в тому числі відповідно п.п. 5-г - код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Пунктом 20 ст. 4 Митного кодексу України передбачено, що митна декларація - заява встановленої форми, в якій особою зазначено митну процедуру, що підлягає застосуванню до товарів, та передбачені законодавством відомості про товари, умови і способи їх переміщення через митний кордон України та щодо нарахування митних платежів, необхідних для застосування цієї процедури.

30.11.2016 року Митниця отримала висновок Одеської лабораторії від 30.11.2016 року № 133, згідно з яким надані зразки відповідають заявленому коду УКТ ЗЕД у графі 33 - .

Та як зазначено у вказаному висновку, на запит Одеського відділу з питань експертизи та досліджень СЛЕД ДФС від 09.11.2016 року №1431/94-94-87 додаткова технічна документація про товар (сертифікат аналізу виробника, технологічна схема виготовлення товару, інструкція виробника про призначення та використання продучку, фото товару згідно акту про проведення огляду товарів від 03.11.2016 року б/н) Одеською митницею ДФС не надана.

Після отримання вказаного висновку підприємством були оформлені три митні декларації від 01.12.2016 в режимі IM 40 ДТ з вказаним кодом, що не заперечується відповідачем по справі.

21.12.2016 року Підприємством була подана нова митна декларація на той самий товар в режимі IM 40 АА 500060006/2016/024313 із зазначенням коду та номеру висновку Одеської лабораторії, оформлення вказаної митної декларації було знов зупинено в зв'язку з отриманням Одеською митницею листа Державної фіскальної служби України про потребу проведення повторного дослідження в митній лабораторії СЛЄД ДФС м. Києва, щодо відповідності зазначеного коду товару .

Слід зазначити, що вказаний код товару в МД збігається з кодом товару зазначеному у експортної митної декларації країни виробника - Данії.

26.12.2016 року підприємством подана митна декларація на подібний товар з іншим артикулом того ж виробника в режимі IM 40 АА 500060006/2016/024773 з вказаним у графі 33 кодом УКТ ЗЕД - 23040000 та наступним описом товару у графі 31 - «Залишки соєвого виробництва: соєвий шрот арт. HP AviStart...", також були надані всі необхідні документи.

Оформлення даної митної декларації також було зупинено в зв'язку з потребою проведення дослідження в митній лабораторії СЛЄД ДФС м. Києва, щодо відповідності зазначеного коду товару .

Не зважаючи на всі надані додаткові документи, схеми та інформацію, співробітники Одеської митниці ДФС, посилаючись на вказані висновки та Рішення про визначення коду товару від 09.10.2009 року № КТ-206-0515-09 без конкретної інформації щодо товару та виробника у цьому рішенні, винесли рішення про визначення коду товару від 06.02.2017 року № КТ-505-2017 та від 08.02.2017 року № КТ-508-2017, в яких присвоєно новий код товару УКТ ЗЕД - - «Інші продукти для годівлі тварин».

Проте суд не погоджується з вказаними рішеннями та вважає, що вони прийняті протиправно з огляду на наступне.

У Примітках УКТ ЗЕД чітко вказано, що до цієї товарної позиції включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

У Висновках митних лабораторій та технологічних схемах виробника вказано, що "НР-310" та "HP AviStart" відповідають фізико-хімічним показникам соєвого шроту без додання кормових добавок та інших речовин, а в листах виробників комбікормів для тварин в Україні проінформовано, що ці продукти є високопротеїновим компонентом комбікормів і окремо ці добавки, тобто у якості готового корму для тварин, використовуватися не можуть.

Суд вважає, що висновки спеціалізованої лабораторії з питань досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин від 16.01.2017 року № 105 та від 27.01.2017 року №115 підтверджують наданий Підприємством опис товару: «Фізико-хімічні показники відповідають показникам, встановленим для соєвого шроту кормового згідно с ДСТУ 4230:2003. Остаточно встановити належність продукту до твердих відходів та залишків, одержаних під час вилучення соєвої олії, можливо лише за наявності технологічної схеми виробництва даного продукту та інформації щодо його подальшого застосування».

Проте як встановлено судом технологічна схема виробництва надана позивачем відповідачу не була передана лабораторії за її запитом, та як пояснив представник відповідача до них не надходив лист- запит Одеського відділу експертизи та досліджень СЛЕД ДФС від 09.11.2016 року №1413/94-94-87 в якому вони просили надати додаткову технічну документацію (сертифікат аналізу виробника, технологічну схему виготовлення товару, інструкцію виробника про призначення та використання продукту, фото товару згідно акту про проведення огляду товару від 03.1.2016 року б/н Одеської митниці ДФС) (а.с. 76-77).

Таким чином відповідачем змінений код товару на підставі висновку Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС на підставі наступних висновків: «Нормативно-технічна документація, якою встановлюються вимоги щодо показників якості борошна соєвого кормового, в Україні відсутня. Перевірити наявність дріжджів у складі проби не видається можливим у зв'язку з відсутністю відповідної нормативної методики. Остаточно встановити належність продукту «HP AviStart» до твердих відходів і залишків, одержаних під час вилучення соєвої олії, можливо лише за наявності технологічної схеми виробництва даного продукту» (а.с. 55).

Крім того судом встановлено, що позивач з власної ініціативи звернувся до головного державного ветеринарного дослідного органу України - Державний науково-дослідний контрольний інститут ветеринарних препаратів та кормових добавок, Львів, з офіційним запитом про дослідження соєвих протеїнових продуктів на основі шроту «HP 310; HP 110 та HP AviStart» виробництва компанії «Hamlet Protein» (Данія), які виробляються шляхом переробки бобів сої, та надати експертний висновок по типізації даного виду сировини, з роз'ясненням чи відноситься вона до моно-продуктів переробки сої та соєвого шроту без додавання інших кормових добавок або речовин.

Згідно експертного висновку від 06.03.2017 № 664-Л/06 (а.с. 13) та роз'яснення від 13.03.2017 №722-Л/06 (а.с. 12) вказаного інституту, згідно з якими «НР-310» та «HP AviStart» не відносяться до готових кормів, комбікормів та преміксів для сількогосподарських тварин, а можуть відноситись до моно - продуктів переробки сої та соєвого шроту.

Крім того як зазначено у службовій записці заступника начальника управління боротьби з митними правопорушеннями Одеської митниці ДФС О.М. Чернявської від 16.02.2017 року відповідно до висновку Одеського відділу з питань експертизи та досліджень №133 визначені в ході дослідження показники не суперечать визначенням товару у гр.. 31 митної декларації. Згідно з висновком «СЛЕД ДФС» визначені показники відповідають показникам, встановленим для соєвого шроту кормових згідно з ДСТУ 4230:2003, що свідчить про відсутність в діях декларанта правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України (а.с. 60).

Щодо посилань відповідача в оскаржуваних рішеннях на рішення про визначення товару від 09.10.2009 року №КТ-206-0215-09, як на підставу визначення коду товару , то з дослідженого рішення наявного в матеріалах справи вбачається, що по ньому розмитнювався інший товар, а саме: НР-300 - «соєвий протеїн», а не НР 310 - «соєвий шрот», а тому дане рішення не може слугувати підставою для зміни коду товару УКТ ЗЕД визначеною позивачем.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що встановлені вище обставини та надані позивачем докази в повній мірі свідчать про правомірність дій позивача щодо класифікації товару, як соєвий шрот у митних деклараціях №500060006/2016/024313 від 20.12.2016 року та №500060006/2016/024773 від 26.12.2016 року по коду УКТЗЕД та про безпідставність та необґрунтованість оскаржуваних рішень відповідача про визначення коду товару.

Також суд вважає необхідним зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення про визначення коду товару №КТ-505-2017 від 06.02.2017 року оформлене та підписане співробітниками митниці Тоніною Л.М.(без визначення посади).

Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 затверджений Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - Порядок № 650).

Вказаний Порядок № 650 визначає порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов'язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД).

Згідно п. 3 розділу І Порядку № 650 рішення про визначення коду товару (далі - рішення) - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів.

Згідно Порядку № 650 встановлене чітке розмежування повноважень щодо прийняття рішень про визначення коду УКТ ЗЕД.

Так, відповідно п. 4 розділу І Порядку № 650 відділ митних платежів приймає рішення у складних випадках, визначених статтею 69 Кодексу, за запитами ПМО.

Відповідно п.5 розділу І Порядку № 650 уповноважена особа ПМО чи митного поста митного органу приймає рішення під час контролю правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення.

Керуючись встановленим порядком, суд зазначає, що Рішення про визначення коду товару у складному випадку приймається виключно відділом митних платежів. Визначення складного випадку міститься у законодавстві.

Так, згідно п.5 ст.69 Митного кодексу України, під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Керуючись наведеним, визначення коду товару УКТЗЕД за митною декларацією позивача № 500060006/2016/024313 від 20.12.2016 року є складним випадком, оскільки для вирішення питання класифікації товару виникла потреба в проведенні досліджень, що підтверджується відбором проб та проведенням лабораторного дослідження товару з метою його класифікації. Лабораторне дослідження зразків товару проводилося Одеським відділом з питань експертизи та досліджень СЛЕД ДФС, за результатом якого складено висновок від 27.01.2017 року №115, наявний у матеріалах справи. Зазначений висновок став підставою прийняття оскаржуваного рішення про визначення коду товару.

Проте у вказаному рішенні відсутнє посилання на запит ПМО, що суперечить вимогам п. 4 розділу І Порядку № 650 (а.с. 8).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст.71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Також відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють зокрема чи прийняті вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що встановлені вище обставини та надані позивачем докази в повній мірі свідчать про правомірність дій позивача щодо класифікації товару, як соєвий шрот у митних деклараціях №500060006/2016/024313 від 20.12.2016 року та №500060006/2016/024773 від 26.12.2016 року по коду УКТЗЕД та про безпідставність та необґрунтованість оскаржуваних рішень відповідача про визначення коду товару, а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов Торговий дім «Пальміра» Дочірнього підприємства компанії «Палма груп С.А.» до Одеської митниці Державної фіскальної служби задовольнити.

Визнати неправомірними дії Одеської митниці Державної фіскальної служби щодо визначення нового коду УКТЗЕД на товари: соєві протеїнові продукти на основі шроту «HP-310» та « HP AviStart» виробництва компанії «Hamlet Protein A/S».

Скасувати Рішення про визначення коду товару Одеської митниці ДФС від 06.02.2017р. №КТ -505-2017 та від 08.02.2017р. №КТ-508-2017.

Стягнути з Одеської митниці Державної фіскальної служби (код 39441717 місцехнаходження м.Одеса вул.Гайдара 21-А) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Торговий дім «Пальміра» Дочірнього підприємства компанії «Палма груп С.А.» (код 25422297 місцезнаходження Одеська обл.. Біляєвський р-н., 1665км. автошляху Санкт-Петербург-Київ-Одеса витрати по сплаті судового збору у розмірі 3200грн. (платіжне доручення №935 від 03.04.2017р.)

Постанова набирає законної сили відповідно до ст.254 КАС України.

Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів після отримання копії постанови. Апеляційна скарга подається до Одеського апеляційного адміністративного суду через Одеський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Повний текст постанови виготовлений 12.06.2017 року.

Суддя Е.А.Іванов

.