Справа № 824/272/17-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2017-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

06 червня 2017 р. м. Чернівці справа № 824/272/17-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Левицький В.К., розглянув адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області про визнання бездіяльності протиправними та зобов'язання вчинити певні дії.

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулася до суду із вказаним позовом, в якому, з урахуванням змін та доповнень, просить:

- визнати наявність компетенції (повноважень) Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області у позитивному вирішенні її заяви від 31.01.2017 р. до даного органу;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області по її заяві до даного органу від 31.01.2017 р. щодо надання їй оформленої відповідно до вищевказаного Закону і Положення Постанови, з зазначенням сум про відшкодування їй втраченої заробітної плати за час відсторонення від роботи та витрат на оплату послуг її захисників - адвокатів;

- зобов'язати Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 12 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду", та п. 12 вищезазначеного Положення про порядок застосування даного Закону, прийняти (винести) Постанову, в якій зазначити:

а) докладний розрахунок втраченого нею заробітку з посиланням на документи на підставі яких проведено розрахунок (розмір середньомісячного заробітку, період протягом якого її було відсторонено від роботи; суму податків, що підлягає утриманню за цей період часу, підсумкову суму, що підлягає виплаті їй в рахунок втраченого заробітку;

б) розмір сум, що нею виплачені її захисникам - адвокатам, за надання юридичної допомоги (а саме, відповідно до наданих підтверджуючих документів її захисникам - адвокатам вона заплатила 4500,00 грн і підлягають відшкодуванню;

в) загальну суму, що підлягає виплаті їй в рахунок відшкодування завданої шкоди, і порядок її виплати;

г) порядок одержання вищезазначених коштів;

д) порядок і термін оскарження (опротестування) постанови.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 25.05.2017 р. позовну заяву залишено без руху та надано позивачці строк для усунення недоліків.

На виконання вимог ухвали, позивачка подала до суду клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подану позовну заяву.

В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що сплатити судовий збір немає можливості у зв'язку з важким фінансовим становищем. Також вказувала, що у неї на утриманні знаходиться важкохвора дочка ОСОБА_2, яка є інвалідом 2 групи.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви, суд зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI.

Частиною 2 ст. 9 цього Закону передбачено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно ст. 1 Закону № 3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

В обґрунтування клопотання, позивачка вказує на тяжкий матеріальний стан, при якому сплата судових витрат ляже важким тягарем для неї та бюджету її сім'ї.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя N R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14.05.1981 р. та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19.06.2001 р. у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється також Законом № 3674-VI. Так, положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається із Акту обстеження житлово - побутових умов складеним 25.05.2017 р. депутатом Сторожинецької міської ради та затверджений Сторожинецьким міським головою, позивачка являється пенсіонером та проживає в квартирі з донькою ОСОБА_2, яка є інвалідом 2 групи. Також вказано, що в квартирі відсутнє опалення, оскільки відсутні кошти на його встановлення. Крім того, зазначено, що позивачка та її донька часто хворіють та їхня сім'я являється малозабезпеченою.

Як видно із документів доданих до вказаного клопотання, позивачка часто хворіє та несе значні витрати на своє лікування та дочки ОСОБА_2 Вказані обставини підтверджуються картою хворого денного стаціонару, епікрізами №1462/155, №2393 та №7523, витягами з історії хвороб №4386 та №5346, а також товарними чеками на купівлю ліків.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23.01.2015 р. №2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір".

У роз'ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Згідно зі ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Як свідчать матеріали справи, позивачка цим правом скористалася, водночас неможливість останньої сплатити судовий збір у зазначеному розмірі у зв'язку з поважними причинами, не може бути перешкодою у доступі до правосуддя.

У випадку відсутності у особи можливості сплатити судовий збір через відсутність у неї фінансової можливості у зв'язку з важким матеріальним становищем звільнення від сплати судового збору є не правом суду, а обов'язком - захистити право особи на судовий захист на виконання вимог Конституції України.

При вирішенні зазначеного клопотання, суд враховує вимоги ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, з якої випливає обов'язок держави забезпечити особі реальну можливість доступу до захисту своїх прав в суді, зокрема з можливістю звільнення останньої від сплати судового збору з врахуванням її майнового стану, у противному випадку, це можна розглядати як порушення права на справедливий судовий розгляд, гарантований п. 1 ст. 6 вказаної Конвенції.

Таким чином, враховуючи, що обов'язок сплати судового збору за подачу позовної заяви створює перешкоди для доступу позивачки до правосуддя, клопотання про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню.

З огляду на наведене, суд вважає, що позовна заява приведена у відповідність до вимог ст. ст. 105, 106 КАС України. Підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження у справі немає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 88, 98, 104 - 107, 160 та 165 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

2. Відкрити провадження в адміністративній справі.

3. Призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 10:00 год. 21 червня 2017 р. Засідання відбудеться у приміщенні Чернівецького окружного адміністративного суду за адресою: м. Чернівці, вул. Садова, 1 "І".

4. Розгляд справи буде проводити суддя Левицький Василь Костянтинович одноособово.

5. Зобов'язати відповідача, у разі заперечення проти позову, подати до суду у строк до 19 червня 2017 р. письмове заперечення проти позову та всі матеріали, що були або мали бути взяті ним до уваги при прийнятті рішення, вчиненні дії, допущенні бездіяльності, з приводу яких подано позов.

Ухвала в частинні відкриття провадження у справі оскарженню не підлягає. Ухвала в частині звільнення від сплати судового збору може бути оскаржена особами, які беруть участь у справі, якщо це стосується їх інтересів.

Суддя В.К. Левицький

І Н Ф О Р М А Ц І Я

про процесуальні права і обов'язки

осіб, які беруть участь в розгляді адміністративної справи

Статтями 49, 51 Кодексу адміністративного судочинства України (далі Кодексу) визначено права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Особи, які беруть участь у справі, мають право:

1) знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів;

2) знайомитися з матеріалами справи;

3) заявляти клопотання і відводи;

4) давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення;

5) подавати докази, брати участь у дослідженні доказів;

6) висловлювати свою думку з питань, які виникають під час розгляду справи, задавати питання іншим особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам;

7) подавати заперечення проти клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

8) знайомитися з технічним записом, журналом судового засідання протоколом про вчинення окремої процесуальної дії і подавати письмові зауваження до них;

9) робити із матеріалів справи виписки, знімати копії з матеріалів справи, одержувати копії судових рішень;

10) оскаржувати судові рішення у частині, що стосується їхніх інтересів;

11) користуватися іншими процесуальними правами, наданими їм цим Кодексом.

Особи, які беруть участь у справі, можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 49 цього Кодексу, позивач має право в будь-який час до закінчення судового розгляду збільшити або зменшити розмір позовних вимог або відмовитися від адміністративного позову. Позивач має право відмовитися від адміністративного позову у суді апеляційної чи касаційної інстанції до закінчення відповідно апеляційного чи касаційного розгляду. Позивач має право до початку судового розгляду справи по суті змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 49 цього Кодексу, відповідач має право визнати адміністративний позов повністю або частково, подати заперечення проти адміністративного позову.

Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії адміністративного процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі.

Суд не приймає відмови позивача від адміністративного позову, визнання адміністративного позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

Статтею 40 цього Кодексу визначено обов'язок осіб, які беруть участь у справі, повідомити про зміну адреси та причини неприбуття в судове засідання.

Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається їм за останньою адресою і вважається врученою.

Особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.