Справа № 817/250/17
Суддя: Жуковська Л.А.
Дата ухвалення: 2017-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

02 червня 2017 р.Р і в н е 817/250/17

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Жуковської Л.А. за участю секретаря судового засідання Левченко Т.М. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: не прибув,

відповідача: представник ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_2
до Державної податкової інспекції у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області
про скасування наказу
В С Т АН О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області про скасування наказу від 06.01.2017 року №4-о «Про застосування дисциплінарного стягнення».

Підставою для спірного наказу слугували висновки відповідача про неналежне виконання позивачем посадових обовязків, що полягало у порушенні позивачем порядку проведення перевірки платника податків та невідповідне оформлення результатів у акті перевірки.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірний наказ винесено протиправно, позаяк жодних порушень норм Закону України «Про державну службу» позивач не допускав і відповідні посилання на такі порушення відсутні у винесеному наказі, що оскаржується. Позивач зазначив, що перевірка ФОП ОСОБА_3 проведена ним у відповідності до встановленого порядку методичних рекомендацій щодо проведення документальних перевірок самозайнятих осіб з відображенням виявлених порушень. При цьому позивач стверджував, що акт перевірки містить всю необхідну інформацію щодо виявлених порушень у ході перевірки та складений у відповідності до Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків-фізичними особами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 №395, внаслідок чого податковим органом реалізовано надані повноваження в частині донарахування сум податків та винесення податкових повідомлень-рішень. Позивач також зазначив, що перевірка відповідача по даному факту проведена поверхнево, неповно та без урахування пояснень позивача, дослідження та аналізу відповідних обставин, що призвело до невиправданого застосування дисциплінарного стягнення та без урахування ступеня тяжкості проступку та вини державного службовця, як того вимагає ст. 74 Закону України «Про державну службу».

У ході судового розгляду представник позивача позовні вимоги підтримав зазначивши, що при винесенні спірного наказу відповідачем не було враховано усі обставини та вказавши на невідповідність застосованого стягнення факту вчинення порушення. При цьому представник пояснив, що перевірка була проведена позивачем належним чином із повним відображенням у акті виявлених фактів порушення податкового законодавства, на підставі чого податковим органом було прийнято відповідні рішення щодо платника, що означає, як зазначив представник, про реалізацію податковим органом наданих повноважень за наслідком проведення перевірки платника та її результатів. До того ж, представник зауважив, що встановлення у діях позивача порушень щодо проведення перевірки та недорахування податкових зобовязань платнику зобовязує контролюючий орган призначити повторну перевірку такого платника, та, усунувши недоліки, прийняти за її результатом відповідні податкові повідомлення-рішення за наслідком виявлених порушень, однак, у даному разі таких дій з боку відповідача вчинено не було. Також представник позивача додав, що виявлені певні недоліки у оформленні акту перевірки платника позивачем, а саме щодо відображення результатів перевірки, є досить незначними та не вплинули на винесення рішень за наслідком проведення перевірки, натомість висновки щодо виявлених порушень у ході перевірки відображені чітко, що і слугувало підставою для винесення контролюючим ораном відповідних податкових повідомлень-рішень, які були чинними на момент проведення службового розслідування. За таких обставин представник позивача стверджував, що дисциплінарне стягнення у вигляді догани застосоване до позивача неправомірно, тому просив суд скасувати спірний наказ.

Відповідач позову не визнав, представник відповідача подала суду письмові заперечення (а.с.27), в яких зазначила, що позивачем було допущено порушення порядку проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 та оформлення її результатів, що виявилось у неповному відображенні інформації за фактами виявлених порушень у акті перевірки, без відповідних посилань на документи та їх аналізу, як і не проведено належного аналізу господарської діяльності платника. За виявленими недоліками в організації роботи, у відповідності до положень ст.65, 66, 77 Закону України «Про державну службу» до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. З таких підстав представник відповідача стверджувала про необгрунтованість позовних вимог та просила суд відмовити у задоволенні позову повністю.

У судовому засіданні представник відповідача підтримала заперечення проти позову зазначивши, що ГУ ДФС у Рівненській області в порядку контролю за діяльністю територіальних органів ДФС було здійснено аналіз проведених перевірок, внаслідок чого було виявлено ряд недоліків у акті перевірки підприємця ОСОБА_3, та, відповідно, скеровано відповідний лист до відповідача із викладеними порушеннями по даному факту, у звязку з чим було розпочато відповідне дисциплінарне провадження у відношенні позивача. За результатом дисциплінарного провадження дисциплінарна комісія дійшла висновків, що викладені у листі ГУ ДФС у Рівненській області порушення щодо перевірки підприємця ОСОБА_3 є суттєвими та впливають на загальний висновок щодо ефективності та якості проведеної перевірки, тому було прийнято рішення про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, що здійснено у порядку, визначеному Законом України «Про державну службу», відтак підстави для скасування спірного наказу наразі відсутні. З таких підстав просила суд відмовити у задоволенні позову повністю.

При цьому представник відповідача додатково пояснила, що підставою для проведення повторної перевірки платника є проведення службового розслідування щодо посадової особи контролюючого органу, що проводила перевірку. А дисциплінарне стягнення до позивача було застосовано за результатом дисциплінарного провадження без проведення службового розслідування, що, як стверджувала представник відповідача, узгоджується із положеннями Закону України «Про державну службу». Крім того зазначила, що недоліки, викладені у листі ГУ ДФС у Рівненській області та у звязку з якими до позивача застосовано догану, не вплинули на визначення обєкту оподаткування, що не призвело до втрат державного бюджету.

У судове засідання позивач та його представник не прибули, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялись належним чином.

01.06.2017 представник позивача подав через відділ документального забезпечення Рівненського окружного адміністративного суду (канцелярію) заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника (а.с.95).

Заслухавши пояснення представника відповідача, повно і всебічно з'ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Судом встановлено, що відповідно до наказу про проведення планової документальної перевірки від 22.07.2016 №269, направлень від 31.08.2016 №124/238/17-16-13-03 та №125/239/17-16-13-03, виданих ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області та плану-графіка проведення планових виїзних перевірок субєктів господарювання на ІІІ квартал 2016 року, начальником відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_2 та головним державним ревізором-інспектором відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_4 проведена планова документальна виїзна перевірка фінансово-господарської діяльності ФОП ОСОБА_3 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2014 по 31.12.2015, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2014 по 31.12.2015, за результатом якої складено акт від 27.09.2016 №123//17-16-13-03 (а.с.96-109).

У листопаді 2016 року відповідачу був скерований лист ГУ ДФС у Рівненській області від 11.11.2016 №5890/7/17-00-13-02-03, згідно якого у рамках здійснення постійного моніторингу ефективності роботи підпорядкованих структурних підрозділів ДФС в частині організації, проведення та виконання затвердженого плану-графіка документальних перевірок фізичних осіб-підприємців на IV квартал 2016 року та якості складання актів таких перевірок, за результатом аналізу документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 за період з 01.01.2014 по 31.12.2015 (акт від 27.09.2016 №123//17-16-13-03) встановлено наступні недоліки:

- перевірка ФОП поводилася в приміщенні ДПІ у м. Рівному, однак не зазначено, яким чином платником податків надавались документи для проведення планової перевірки (листом, заявою, описом наданих документів та інше);

- в п.1.8. акту перевірки відображено перелік транспортних засобів самозайнятої особи (два з яких орендовані), проте не конкретизовано, чи всі транспортні засоби використовувались у господарській діяльності та не досліджено умови та предмет договорів оренди (позички) Меrsеdеs-Веnz 815 (д.н.ВK3941АХ) та Меrsеdеs-Веnz Atego 815 (д.н.НОМЕР_1). Також, в даному пункті не висвітлено умови договорів, укладених ФОП ОСОБА_3 із ТДВ «Автотранспорт-15663» та ВАТ «Автотранспорт- 15663». Крім того, не висвітлено інформацію про залишки ТМЦ станом на 01.01.2014р.;

- за даними перевірки, згідно п. 2.1.2. акту перевірки встановлено завищення документально підтвержених витрат, відображених у додатку 5 до податкової декларації в сумі 15740,80 грн. (в т.ч.: за 2014р. на суму 5047,40 грн. та за 2015р. - 10333,35 грн.), проте в даному пункті не відображено посилання на документи, що підтверджують завищення даних витрат, а саме: не описано договори, укладені із постачальником послуг (ТМЦ), не вказано детальний аналіз із описом (переліком) первинних документів бухгалтерського та податкового обліку та не відображено інформацію щодо оплати зазначених витрат. Таким чином, за результатами перевірки не можливол встановити фактичне завищення ФОП валових витрат за 2014-20415рр.;

- також, в п. 2.1.2, в структурі доходів відсутня інформація щодо реалізованих ТМЦ, сума придбання яких склала 44,2 тис.грн. Оскільки залишки ТМЦ на кінець перевіряємого періоду складають лише паливно-мастильні матеріали (п.1.18. акта перевірки) та в структурі загального оподатковуваного доходу за даними перевірки відсутня інформація про реалізацію зазначених вище ТМЦ, відповідно, перевіряючими не проведено у ході перевірки належний аналіз валових доходів ФОП;

- в п.2.3 перевіркою правильності утримання та перерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб із заробітної плати найманих осіб порушень не встановлено, однак, згідно аналізу податкової звітності за формою 1ДФ, поданої за 1 квартал 2014 року та 1-2 квартали 2015 року, спостерігається нарахування та виплата доходів дев'яти найманим працівникам менше встановленого законодавством рівня мінімальної заробітної плати;

- в пп. 2.6.1 та 2.6.2 акту перевірки не досліджено та не відображено інформацію щодо розбіжностей між сумами податкових зобов'язань та податкового кредиту по ПДВ. Згідно результатів системи автоматизованого співставлення податкових зобов'язань і податкового кредиту в розрізі контрагентів встановлено заниження ФОП податкових зобов'язань на загальну суму 833,34 грн. та заивщення податкового кредиту на загальну суму - 603,54 грн. за 2014-2015рр., однак, дана інформація відсутня в матеріалах перевірки;

- в п.2.6.2 зазначено, що ФОП до складу податкового кредиту неправомірно віднесено ПДВ у 2014 р. в сумі 1082,00 грн. та у 2015 р. в сумі 2067,00 грн., яке сплачене при придбанні паливно-мастильних матеріалів, однак, в матеріалах перевірки відсутні будь-які переліки документів (із необхідними реквізитами), які підтверджували б неправомірність формування податкового кредиту по вищезазначених сумах ПДВ. Таким чином, неможливо встановити в якій кількості вищевказаний товар (ПММ) не брав участі в оподатковуваних операціях по ПДВ та не використовувався в господарській діяльності платника податків.

Крім того, у листі вказано, що у ході планової документальної перевірки не забезпечено проведення належного аналізу господарської діяльності ФОП ОСОБА_3, а також у даному акті не здійснювався аналіз сформованих ризиків, відповідно яких платник податків включений до плану-графіка (а.с.31-33).

Як зазначено у даному листі, з метою усунення подібних недоліків ГУ ДФС у Рівненській області зобовязує, зокрема, притягнути до дисциплінарної відповідальності винних посадових осіб за неналежний рівень проведення планової документальної перевірки ФОП ОСОБА_3, відсутність аналізу сформованих ризиків наданих ДПІ у м. Рівному в інформаційно-аналітичній довідці при формуванні плану-графіку, незабезпечення відповідних донарахувань по акту планової перевірки.

Наказом від 15.11.2016 №400 порушено дисциплінарне провадження стосовно, зокрема, начальника відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_2 з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості допущених недоліків і порушень виявлених при проведенні ГУ ДФС у Рівненській області аналізу матеріалів планової документальної пеервірки ФОП ОСОБА_3 (а.с.34-35).

У ході розпочатого дисциплінарного провадження позивачем надані пояснення від 29.12.2016 щодо зауважень наведених у листі ГУ ДФС у Рівненській області «Щодо якості складання акту планової документальної перевірки» від 11.11.2016 за №5890/7/17-00-13-02-03 (а.с.47-52).

Згідно висновку дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області про наявність у діях начальника відділу контрольно-перевірочної роботи ОСОБА_2 дисциплінарного проступку та підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності від 30.12.2016 (а.с.67-72), дисциплінарною комісією здійснено збір інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та встановлено у діях начальника відділу контрольно-перевірочної роботи ОСОБА_2 неналежне виконання посадових обов'язків в частині дотримання Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків - фізичними особами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 №395, під час проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3. У звязку з чим, дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність підстав для притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани.

Також, 30.12.2016 дисциплінарною комісією внесено начальнику ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області подання, яким запропоновано притягнути начальника відділу контрольно-перевірочної роботи ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани за неналежне виконання посадових обовязків в частині порушення Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків - фізичними особами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 №395, під час проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 (а.с.73-78).

Наказом від 06.01.2017 №4-о «Про застосування дисциплінарногго стягнення» (а.с.5-6), відповідно до листа ГУ ДФС у Рівненській області від 11.11.2016 №5890/7/17-00-13-02-03 «Щодо якості складання акту планової документальної перевірки», на підставі статей 65, 66, 77 Закону України «Про державну службу» оголошено догану начальнику відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_2 за неналежне викеонання посадових обовязків, що призвело до порушення Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків - фізичними особами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 №395, під час проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3.

Зокрема, згідно даного наказу від 06.01.2017 №4-о, вказане неналежне виконання посадових обовязків начальником відділу контрольно-перевірочної роботи ОСОБА_2 встановлено на підставі того, що дисциплінарною комісією зокрема:

- встановлено, що в п.1.8. Акту перевірки не конкретизовано, чи всі транспортні засоби використовувались у господарській діяльності та не досліджено умови та предмет договорів оренди (позички) Меrsеdеs-Веnz 815 (д.н.ВK3941АХ) та Меrsеdеs-Веnz Atego 815 (д.н.НОМЕР_1), а також умови договорів, укладених ФОП ОСОБА_3 із ТДВ «Автотранспорт-15663» та ВАТ «Автотранспорт- 15663»;

- виявлено, що в п. 1.18 Акту перевірки не висвітлено інформацію про залишки товарно- матеріальних цінностей (ПММ) станом на 01.01.2014р. Відповідно до Методичних рекомендацій на підставі даних обліку самозайнятої особи, іншої наявної інформації аналізуються залишки товарно-матеріальних цінностей станом на початок та кінець періоду, що перевірявся. Відображається інформація про наявність залишків ТМЦ на дату завершення періоду, що перевірявся, та аналізується відповідність даним обліку доходів і витрат. При проведенні зняття залишків ТМЦ зазначається їх вартість за цінами придбання та в акті відображаються загальні результати, а відомість зняття залишків додається окремо до Акту перевірки. В пункті 1.18. Акту перевірки відображено загальні результати: під час перевірки проведено обстеження місця здійснення підприємницької діяльності. Залишки товарно-матеріальних цінностей (ПММ) на кінець періоду перевірки - 31.12.2015р. становлять 12747,07 грн. (969 л.). Результати аналізу в п.1.18 Акту перевірки не відображені;

- встановлено, що в п. 2.1.2 Акту перевірки в структурі доходів відсутня інформація щодо реалізованих ТМЦ, а також не відображено посилання на документи, що підтверджують завищення документально підтверджених витрат. Відповідно до Методичних рекомендацій, згідно даних перевірки в табличній формі заводиться структура загального оподатковуваного доходу (у розрізі його елементів, форма розрахунків та питома вага структурного елементу доходу в загальній його сумі, що надасть змогу визначати, який фактично вид господарської діяльності у суб'єкта є основним) та структура витрат (форма розрахунків та питома вага структурного елементу витрат у загальній їх сумі, що надасть змогу визначити та проаналізувати, на які цілі та в якій формі спрямовується основна сума витрат, безпосередньо пов'язаних із одержанням доходу). У п.2.1.2 Акту перевірки відображено Таблицю «Структура загального оподатковуваного доходу за даними перевірки» та Таблицю «Структура витрат, безпосередньо пов'язаних з одержанням доходу за даними перевірки». При цьому, в таблиці «Структура загального оподатковуваного доходу за даними перевірки» відсутня інформація про реалізацію ТМЦ на суму 44,2 тис.грн.

- виявлено, що в пп. 2.6.1 та 2.6.2 не досліджено та не відображено інформацію щодо розбіжностей між сумами податкових зобов'язань та податкового кредиту по ПДВ.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у зв'язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає Закон України «Про державну службу».

Відповідно до ст.1 Закону України «Про державну службу» державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Відповідно до ч.2 ст.1 вказаного Закону державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов'язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з ст.64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Підстави для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності регламентовані ст. 65 вказаного Закону.

Так, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Згідно ч.6 ст.66 Закону України «Про державну службу» дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

Статтею 68 Закону України «Про державну службу» встановлено, що дисциплінарні провадження ініціюються суб'єктом призначення, а дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються):

1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А»:

зауваження - суб'єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб'єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;

2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і «В»:

зауваження - суб'єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб'єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно ч.1 ст.69 цього ж Закону для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі (ч.2 цієї ж статті Закону).

Так, наказом ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області від 07.06.2016 №222 начальником інспекції утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області та затверджено її склад згідно з додатком (а.с.118-120).

Відповіднодо ч.9, 10 Закону України «Про державну службу» дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.

Матеріали витребуваної судом дисциплінарної справи №5 начальника відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_2, сформованої 30.12.2016 (а.с.28-78), містять подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області, яким за результатом розгляду дисциплінарної справи запропоновано притягнути ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності щляхом оголошення догани за неналежне виконання посадових обовязків в частині порушення Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків - фізичними особами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 №395, під час проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 (а.с.73-78).

Разом з тим, в матеріалах цієї ж дисциплінарної справи №5 міститься висновок цієї ж дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області про наявність у діях начальника відділу контрольно-перевірочної роботи ОСОБА_2 дисциплінарного проступку та підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності (а.с.67-72).

При цьому, ч.1 ст.71 Закону України «Про державну службу» передбачено, що з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.

Відповідно до ч.8, 9 цієї ж статті Закону державний службовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; 2) порушувати клопотання про одержання і залучення до матеріалів нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, які причетні до справи; 3) бути присутнім під час виконання відповідних заходів; 4) подавати в установленому порядку скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування. За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У ході судового розгляду представник відповідача пояснила суду, що накладення дисциплінарного стягнення на позивача відбулось за результатом дисциплінарного провадження без проведення службового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст.75 Закону України «Про державну службу» перед накладенням дисциплінарного стягнення суб'єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Згідно ч.1, 2 ст.77 Закону України «Про державну службу» рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб'єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Аналізуючи наведені норми суд вважає необхідним зазначити, що процедура дисциплінарного провадження, як процес дослідження обставин дисциплінарного проступку, визначення його наслідків та доведення вини особи зокрема, повинна бути достатньо прозорою з тим, щоб і сама особа, яка притягується до дисциплінарної відповідальності, та орган, що застосовує дисциплінарне стягнення, а також суд, перевіряючи законність накладення дисциплінарного стягнення, могли з'ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого рішення та надати їм оцінки.

При цьому суд зазначає, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення повинно бути мотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мали вплив на його прийняття.

Принцип обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У Рішенні від 27 вересня 2010 року по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» зазначено, що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

В матеріалах справи наявні письмові пояснення позивача з приводу неналежного виконання посадових обовязків від 29.12.2016, що було предметом розгляду у межах даного дисциплінарного провадження (а.с.47-52), які, як свідчать матеріали дисциплінарної справи, не знайшли свого відображення та відповідного аналізу з боку відповідача як у висновку дисциплінарної комісії від 30.12.2016, так і у її поданні від 30.12.2016 №5.

З висновку дисциплінарної комісії та вказаного подання дисциплінарної комісії, що є ідентичними за змістом, вбачається, що такі продубльовані з листа ГУ ДФС у Рівненській області від 11.11.2016 №5890/7/17-00-13-02-03, у вказаному висновку та поданні відсутні посилання на обставини, викладені у поясненнях позивача по даному факту та які мали б бути досліджені безпосередньо дисциплінарною комісією, їх оцінка дисциплінарною комісією та зроблені за результатом їх розгляду висновки, що означає, що службове розслідування було проведено односторонньо та без урахування усіх обставин щодо зазначених у листі ГУ ДФС у Рівненській області фактів.

Крім того, одночасне складення двох документів, що оформляються за результатами двох, але окремих процедур, як то: подання за результатом розгляду дисциплінарної справи у межах дисциплінарного провадження; та висновку за результатом службового розслідування у межах дисциплінарного провадження, утворює очевидну невизначеність стосовно процедури дисциплінарного провадження щодо позивача та її узгодження з положеннями Закону України «Про державну службу». При цьому суд враховує, що за змістом спірного наказу від 06.01.2017 №4-о підставою для його прийняття слугувало подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області від 30.12.2016 №5 та пояснення начальника відділу контрольно-перевірочної роботи ОСОБА_2 від 29.12.2016 (а.с.5-6).

Разом з тим, як зясовано судом, викладені обставини щодо неналежного оформлення результатів перевірки ФОП ОСОБА_3 у листі ГУ ДФС у Рівненській області від 11.11.2016 №5890/7/17-00-13-02-03, які так само відображені у висновку дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області від 30.12.2016 та поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ДПІ у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області від 30.12.2016 №5, не стали підставою для донарахування податкових зобовязань платника, як і не призвели до неправильного обчислення сум донарахування податкових зобовязань за результатом проведеної перевірки (акт від 27.09.2016 №123//17-16-13-03) або будь-яких інших втрат державного бюджету.

З таких обставин, суд зазначає, що при прийнятті спірного рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення відповідачем не враховано принципу пропорційності при обранні санкції до позивача за вчинене ним порушення у вигляді догани. З приводу чого суд зазначає, що метою дотримання цього принципу є досягнення розумного балансу між публічними інтересами, на забезпечення яких спрямовані рішення або дії суб'єкта владних повноважень, та інтересами конкретної особи. Принцип пропорційності, зокрема, передбачає, що здійснення повноважень, як правило, не має спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, яких заплановано досягти; якщо рішення або дія можуть обмежити права, свободи чи інтереси осіб, то такі обмеження мають бути виправдані необхідністю досягнення важливіших цілей; несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб'єкта владних повноважень мають бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії.

Оскільки дії позивача не призвели до втрат дохідної частини державного бюджету через недонарахування або неправилне нарахування сум податкових зобовязань платнику, суд зазначає про порушення відповідачем принципу пропорційності при вирішенні питання застосування дисциплінарного стягнення до позивача.

Враховуючи положення ч.3 ст.65 Закону України «Про державну службу», відповідно до якого у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого, зокрема, пунктом 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану, суд не вбачає підстав для застосуваня дисциплінарного стягнення у вигляді догани, позаяк закон не передбачає можливості застосування наразі іншого виду стягнення.

Наведене вище доводить, що висновок (подання) комісії є абсолютно невмотивованим і не підтверджується належними доказами, відомості про те, які саме негативні наслідки, спричинені неналежним виконанням посадових обовязків позивачем, у висновку відсутні та абсолютно не розкриті суду.

За наведених обставин, суд дійшов висновку, що наказ від 06.01.2017 року №4-о «Про застосування дисциплінарного стягнення» є протиправним і підлягає скасуванню, відтак позовні вимоги підлягають до задоволення повністю.

Згідно з ч.1 ст.94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

З подання позовної заяви позивач сплатив 617,60 грн. судового збору згідно квитанції від 14.02.2017 №0.0.705494145.1 (а.с.2) та 22,40 грн. судового збору згідно квитанції від 27.02.2017 №0.0.715743340.1 (а.с.13), які підлягають присудженню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-субєкта владних повноважень.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити повністю.

Скасувати наказ Державної податкової інспекції у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області від 06.01.2017 №4-о «Про застосування дисциплінарного стягнення».

Присудити на користь позивача ОСОБА_2 за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Державної податкової інспекції у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Жуковська Л.А.