Справа № 826/6789/17
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2017-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 червня 2017 року м. Київ № 826/6789/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1

до 1) Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області;

2) Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській

області

третя особа Петропавлівсько-Борщагівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської

області

про визнання протиправними дій, зобов'язати вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області, третя особа: Петропавлівсько-Борщагівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області про визнання протиправними дій Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області шляхом скасування припису про усунення порушень вимог законодавства сфері містобудівної діяльності, будівельних, державних стандартів і правил №С-0512/7 від 05.12.2016.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві зазначаються ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі.

Частиною третьою статті 50 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що відповідачем в адміністративній справі є суб'єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В пункті 7 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено визначення поняття суб'єкта владних повноважень, а саме - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 16 липня 2014 року № 164 "Про введення в дію структури Держархбудінспекції України" було введено в дію з 16.07.2014 структуру апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України штатною чисельністю 1271 особа, затверджену Головою Держархбудінспекції України Мартинюком М. П. та погоджену віце-прем'єр-міністром України - Міністром регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України Гройсманом В. Б.

Згідно з доданої до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 16 липня 2014 року № 164 структури Державної архітектурно-будівельної інспекції України вбачається, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області є підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, а відтак Департамент не має статусу юридичної особи та не може бути відповідачем по справі.

У зв'язку з чим, суд звертає увагу, що єдиним і належним відповідачем по справі є Державна архітектурно-будівельна інспекція України, а не структурний підрозділ органу.

Згідно з частиною другою статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Позивач не надав суду додаток №7 до позовної заяви, а саме: інформацію з офіційного веб-сайту судова влада про порушення провадження у справі №826/14970/16, що підтверджується актом, складеним працівниками відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярія) Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.05.2017 №252.

Отже, позивачем не дотримані вимоги частини другої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною четвертою статті 105 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що адміністративний позов може містити вимоги про: 1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; 2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; 3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; 5) виконання зупиненої чи невчиненої дії; 6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Згідно з частиною другою статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про: 1) визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення.

Відтак, суд звертає увагу, що позовні вимоги про визнання протиправними дій та скасування рішення є окремими позовними вимогами.

Позивач в позовній заяві просить суд визнати протиправними дії відповідача, але не конкретизує, які саме дії на думку позивача, є протиправними.

Отже, позивачем не дотримані вимоги пункту 4 частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною третьою статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано: фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" установлено, що в 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, у разі подання до адміністративного суду позову, який містить кілька вимог немайнового характеру, то судовий збір належить сплатити за кожну з вимог в розмірі 640,00 грн. (1600,00 грн. х 0,4).

Позивачем на підтвердження сплати судового збору надано квитанцію від 24.05.2017 №ПН1095 на суму 640,00 грн., що підтверджує сплату судового збору за 1 (одну) вимогу немайнового характеру.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Для виправлення недоліків позовної заяви позивачу слід

- надати в достатній кількості для суду та для вручення учасникам по справі інформацію з офіційного веб-сайту судова влада про порушення провадження у справі №826/14970/16 або повідомити про причини неможливості надання такого доказу;

- уточнити позовні вимоги, зокрема шляхом їх розмежування та конкретизувавши, які саме дії відповідача позивач просить визнати протиправними (наприклад, визнати протиправними дії щодо ... та скасувати припис...);

- надати примірники уточненого адміністративного позову для суду та для вручення учасникам (відповідач, третя особа) по справі;

- у разі, якщо уточнений позов міститиме більше, ніж 1 (одну) позовну вимогу немайнового характеру, надати докази на підтвердження сплати судового збору в розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір" за кожну позовну вимогу немайнового характеру або докази звільнення від сплати судового збору.

Керуючись статтями 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу 5-денний строк з дня набрання ухвалою законної сили на усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у разі, якщо недоліки не буде усунуто у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто відповідно до пункту першого частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.П. Огурцов