Справа № 802/192/17-а
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2017-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

06 червня 2017 р. Справа № 802/192/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вільчинського О.В., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_2

до: Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області

про: визнання протиправними відмов у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою, зобов'язання вчинити дії,

В СТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання протиправними відмов у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою, зобов'язання вчинити дії.

У судове засідання 06.06.2017 позивач ОСОБА_1, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце проведення судового розгляду, до суду повторно не прибула. Про поважні причини неприбуття попередньо суд не повідомила, як і заяв про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у її відсутність не подала.

Інші учасники судового процесу: відповідач - Головне управління Держгеокадастру та третя особа - ОСОБА_2 у судове засідання також не прибули, водночас у матеріалах справи наявні докази їх належного повідомлення.

Відповідно до ст. 41 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у зв'язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вирішуючи питання щодо застосування наслідків повторного неприбуття позивача у судове засідання без поважних на те причин суд виходив із такого.

Так, згідно статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Судовий захист порушених прав фізичних чи юридичних осіб реалізовується в адміністративному судочинстві шляхом розгляду адміністративної справи з урахування основних принципів, визначених статтею 7 КАС України, таких як верховенство права, законність, змагальність сторін, рівність перед законом і судом, офіційне з'ясування всіх обставин справи тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, не можуть бути обмежені у праві на отримання в адміністративному суді як усної, так і письмової інформації щодо результатів розгляду справи. Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в адміністративному суді інформації про дату, час і місце розгляду своєї справи та ухвалені в ній судові рішення.

Нормою п. 1 ч. 3 ст. 49 КАС України особам, які беруть участь у справі, надано право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів.

При цьому частиною 2 ст. 49 КАС України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, ЄСПЛ в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Якщо особи які беруть участь у справі, не можуть з поважних причин прибути до суду, то відповідно до ч. 2 ст. 40 КАС України вони зобов'язанні завчасно повідомити суд про неможливість прибуття та її причини. При цьому "завчасно" означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання.

Так, ч. 3 ст. 33 КАС України передбачено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Згідно з ч. 3 ст. 35 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

У зв'язку із наведеним з метою належного повідомлення позивача про судовий розгляд справи судова кореспонденція та судові повістки у справі направлялись на зазначену у позовній заяві адресу позивача.

Так, ухвалою від 10.05.2017 суд поновив провадження у справі та призначив справу до судового розгляду на 23.05.2017 о 10:00 год.

У судове засідання 23.05.2017 позивач не прибула, повноважного представника не направила, жодних заяв чи клопотань із цього приводу суду не подала, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена завчасно та належним чином, що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Наведені обставини слугували підставою для відкладення розгляду справу згідно з п. 2 ч. 1 ст. 128 КАС України на 06.06.2017 на 10:00 год.

06.06.2017 позивач повторно до суду не прибула, хоча про час та місце розгляду справи також була повідомлена своєчасно та належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (судової повістки на 06.06.2017).

При цьому заяву про розгляд справи за її відсутності позивач суду не подала, про причини неприбуття не повідомила, що розцінюється судом як небажання сторони брати подальшу участь у розгляді справи.

Викладені обставини свідчать про те, що неприбуття позивача у судове засідання 06.06.2017 є повторною по відношенню до попереднього судового засідання 23.05.2017, на яке позивач також не прибула.

Процесуальною санкцією за повторне неприбуття належним чином повідомленого позивача про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання є залишення позовної заяви без розгляду.

Так, відповідно до вимог ч. 3 ст. 128 КАС України у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічна норма міститься у п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України, якою також передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи, що позивач, яка була належним чином повідомлена про дату час та місце судового розгляду, у судове засідання 23.05.2017 та 06.06.2017 не прибула повторно, доказів про причини неприбуття не надала, а тому такі не можуть вважатися поважними, беручи до уваги також і те, що заяви про розгляд справи за її відсутності не подала, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 155 КАС України особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання протиправними відмов у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою, зобов'язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович