Справа № 826/7043/17
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2017-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 червня 2017 року м. Київ № 826/7043/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва - Аблов Є.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Головного управління ДФС у м. Києві до ОСОБА_1 за участю третьої особи - Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління юстиції у м. Києві про стягнення податкового боргу в розмірі 53843,40 грн. з податку на доходи фізичних осіб,-

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління ДФС у м. Києві до ОСОБА_1 за участю третьої особи - Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління юстиції у м. Києві про стягнення податкового боргу в розмірі 53843,40 грн. з податку на доходи фізичних осіб.

Статтею 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 КАС України.

Частиною третьою статті 106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Разом з тим, приписами частини другої статті 87 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. № 3674-VІ, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано: суб'єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем не надано до суду докази сплати судового збору.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленими статтею 106 КАС України.

Водночас, Головним управління ДФС у м. Києві заявлено клопотання про усунення недоліків позову, в якому просить звільнити ГУ ДФС у м. Києві від сплати судового збору.

В обґрунтування вказаного клопотання представник податкового органу зазначив, що ГУ ДФС у м. Києві має конституційне право на звернення до суду під час виконання функцій, встановлених чинним законодавством України, оскільки за відсутності можливості здійснення таких заходів Державний бюджет України може понести значних втрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України, ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

При цьому, особа, звернувшись із вказаним клопотанням, повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та подати суду відповідні докази.

Частиною першою статті 69 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Зокрема, згідно з правовими висновками Пленуму Вищого адміністративного суду України (постанова Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05 лютого 2016 року №2 "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року №484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

З урахуванням наведеного, судом не вбачається підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, оскільки ним не доведено його незадовільний майновий стан.

Згідно ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до суду доказів сплати судового збору в розмірі 1600,00 грн.

У той же час, суд зазначає, що згідно з інформацією викладеної на офіційному веб-порталі "Судова влада України" (адреса: http://court.gov.ua/sud2670/tax/) платiжнi реквізити для перерахування судового збору за розгляд справи Окружним адміністративним судом міста Києва такі: Отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі м. Києва, Код отримувача (код ЄДРПОУ) - 38004897, Рахунок отримувача - 4007, Банк отримувача - ГУ ДКСУ у м. Києві, Код банку отримувача - 820019, Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

При таких обставинах позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 106, 108 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Головному управлінню ДФС у м. Києві в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву Головного управління ДФС у м. Києві до ОСОБА_1 за участю третьої особи - Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління юстиції у м. Києві про стягнення податкового боргу в розмірі 53843,40 грн. з податку на доходи фізичних осіб - залишити без руху.

Повідомити Головне управління ДФС у м. Києві про необхідність в п'ятиденний термін з дня отримання даної ухвали суду усунути недоліки та роз'яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання ухвали апеляційної скарги.

Суддя Є.В. Аблов