Справа № 823/486/17
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2017-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 823/486/17 Головуючий у 1-й інстанції: Гаврилюк В.О. Суддя-доповідач: Троян Н.М.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Троян Н.М.,

суддів - Бужак Н.П., Твердохліб В.А.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві, без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, апеляційну скаргу Прокуратури Черкаської області на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2017 року у справі за адміністративним позовом керівника Смілянської місцевої прокуратури до Городищенської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А :

У березні 2017 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: визнати протиправною бездіяльність Городищенської міської ради щодо затвердження плану інвентаризації та паспортизації об'єкту благоустрою населення, а саме дитячого майданчика, який розташований за Городищенським районним центром культури за адресою: м. Городище, площа Миру, 1а та зобов'язати Городищенську міську раду вчинити дії щодо розроблення та затвердження плану технічної інвентаризації та паспортизації вказаного дитячого майданчика.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 30.03.2017 позовну заяву залишено без руху на підставі частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України та встановлено позивачу строк до 24 квітня 2017 року для усунення недоліків шляхом подання Черкаському окружному адміністративному суду оформленого належним чином документу про сплату позивачем судового збору у встановленому законом розмірі за подання позовної заяви.

07 квітня 2017 року до суду першої інстанції керівником Смілянської місцевої прокуратури надано листа від 05.04.2017 № 2912вих-17, в якому зазначено, що згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Міністерства юстиції України відомості про державну реєстрацію Смілянської місцевої прокуратури відсутні, відповідно не має власних розрахункових рахунків та бухгалтерії.

Разом з тим, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 27.04.2017 позовну заяву повернуто позивачу.

Прокуратура Черкаської області, не погоджуючись із зазначеною ухвалою, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд скасувати ухвалу, та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно до частини четвертої ст. 196 Кодексу адміністративного судочинства України, неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Відповідно до частини першої ст. 41 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивач не надав оформленого належним чином документу про сплату судового збору у встановленому законом розмірі за подання позовної заяви, тому у встановлений судом строк недоліки позовної заяви на виконання ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 30.03.2017 належним чином не усунуті, що є підставою для повернення позовної заяви.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, відповідно до частини третьої ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою (частина перша ст. 108 КАС України).

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ, який набрав чинності з 01.11.2011.

У відповідності до статті 2 вказаного Закону платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Як свідчать матеріали справи, до позовної заяви № 2501вих17 від 23.03.2017 (вх. № 3911/17 від 27.03.2017 Черкаського окружного адміністративного суду) позивачем додане платіжне доручення № 423 від 24 березня 2017 року про сплату судового збору у сумі 3200 грн, платником в якому зазначена прокуратура Черкаської області (ідентифікаційний код 02911119) (а.с. 30).

Статтею 131-1 Конституції України визначено, що організація та порядок діяльності органів прокуратури визначаються законом.

Згідно ст.1 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон №1697-VII) прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

Частиною четвертою статті 7 Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII встановлено, що Генеральна прокуратура України є органом прокуратури вищого рівня щодо регіональних та місцевих прокуратур, а регіональна прокуратура є органом прокуратури вищого рівня щодо місцевих прокуратур, розташованих у межах адміністративно-територіальної одиниці, що підпадає під територіальну юрисдикцію відповідної регіональної прокуратури.

У відповідності до статті 87 Закону №1697-VII держава забезпечує фінансування та належні умови функціонування прокуратури і діяльності прокурорів.

Забезпечення функціонування системи прокуратури передбачає:

1) визначення у Державному бюджеті України видатків на фінансування прокуратури не нижче рівня, що забезпечує можливість повного і незалежного здійснення її повноважень відповідно до закону;

2) законодавче гарантування повного і своєчасного фінансування прокуратури;

3) гарантування достатнього рівня соціального забезпечення прокурорів.

Згідно з частиною першою статті 89 Закону №1697-VII фінансування прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України.

Статтею 90 Закону №1697-VII визначено, що фінансування прокуратури здійснюється згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими Генеральним прокурором, у межах річної суми видатків, передбачених Державним бюджетом України на поточний бюджетний період.

Згідно зі статтею 22 Бюджетного кодексу України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Таким чином, Смілянська місцева прокуратура є органом прокуратури, підпорядкованим прокуратурі Черкаської області.

Відповідно до статті 80 Цивільного кодексу України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.

Згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань міністерства юстиції України відомості про державну реєстрацію Смілянської місцевої прокуратури відсутні. Відповідно місцева прокуратура не має власних коштів та розрахункових рахунків.

Разом з тим, державна реєстрація прокуратури Черкаської області як юридичною особи проведена 06.11.1991 з присвоєнням ідентифікаційного коду 02911119.

Таким чином, оскільки позивачем виконано вимоги ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 30 березня 2017 року про залишення позову без руху в строк, наданий судом для усунення недоліків позовної заяви, при цьому, до позову додано документ про сплату судового збору в розмірі, визначеному чинним законодавством, платником (прокуратурою Черкаської області), який є розпорядником бюджетних коштів та входить до єдиної системи прокуратури України, яка в порядку, передбаченому Законом України «Про прокуратуру», здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави, тому колегія суддів приходить до висновку, що підстави для повернення позовної заяви - відсутні.

З урахуванням викладеного, після детального з'ясування обставин справи та аналізу законодавчих норм, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу, порушив норми процесуального права, що є підставою для її скасування та направлення справи для продовження розгляду до Черкаського окружного адміністративного суду.

Згідно із частиною першою ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 202 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання, а так само розгляд і вирішення справи неповноважним судом; участь в ухваленні постанови судді, якому було заявлено відвід на підставі обставин, які викликали сумнів у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованою; ухвалення чи підписання постанови не тим суддею, який розглянув справу.

Згідно з п. 3 частини першої ст. 199, п. 4 частини першої ст. 204 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, суд апеляційної інстанції скасовує її і направляє справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, якщо визнає, що судом порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Оскільки, судом першої інстанції порушено норми процесуального права, у зв'язку з цим виникає необхідність у задоволенні апеляційної скарги та відповідно у скасуванні ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2017 року й направленні справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 196, 199, 204, 206 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу Прокуратури Черкаської області - задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2017 року - скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення, та не підлягає оскарженню як така, що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Головуючий суддя: Н.М.Троян

Судді: Н.П.Бужак,

В.А. Твердохліб

Головуючий суддя Троян Н.М.

Судді: Твердохліб В.А.

Бужак Н.П.