Справа № 813/4447/16
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2017-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2017 рокуЛьвів№ 876/3130/17
Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Качмара В.Я.,

суддів - Заверухи О.Б., Мікули О.І.,

при секретарі судового засідання - Болюк Н.В.,

за участі представників позивача - Кульчицького Н.Б.,

та відповідача - Голош Н.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Сколівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП «Галсільліс» на постанову Львівського окружного адміністративного суду від 9 лютого 2017 року у справі за його позовом до Закарпатської митниці ДФС про визнання протиправними дій, визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року Сколівське дочірнє лісогосподарське підприємство ЛГП «Галсільліс» (далі - ЛГП) звернулося до суду з позовом до Закарпатської митниці ДФС (далі - Митниця) про: визнання протиправними дій Митниці щодо затримання залізничних вагонів №№545590, 545608 (далі - Вагони); визнати протиправною бездіяльності відповідача, яка полягала у непроведенні своєчасного митного контролю, яка призвела до вимушеного простою цих Вагонів; зобов'язати Митницю не чинити перешкод при подальшому транспортуванні таких Вагонів.

В обгрунтування позовних вимог зазначає, що Митницею в порушення статтей 199, 558 Митного кодексу України (далі - МК) безпідставно затримано Вагони з товаром - дрова паливні та не завершено у визначений законодавством строк митні формальності щодо їх пропуску через митний кордон України з травня 2016 року, незважаючи на замитнення вантажу, надання повного пакету документів. Акти огляду залізничних вагонів складались у відсутності представника позивача; відповідачем не враховано, що лісоматеріали, будучи органічною речовиною, під впливом зовнішніх природних чинників можуть змінювати свою вагу. Протиправною бездіяльністю щодо не випуску вантажу Митниця завдала позивачу значних збитків за понаднормовий простій вагонів, які перебувають у власності залізниці

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 9 лютого 2017 року у справі №813/4447/16 в задоволенні позову відмовлено.

Постанову оскаржив позивач, який в апеляційній скарзі просить її скасувати та прийняти нову, якою позов задовольнити. Апеляційна скарга обґрунтована покликанням на обставини викладені в позовній заяви, яким суд першої інстанції не дав належної правової оцінки. Додатково вказав, що покликання суду на лист Відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Управління Служби безпеки України в Закарпатській області від 27.04.2016 №58/14-1258 (далі - Лист), як підставу затримання Вагонів є безпідставне, бо у ньому не вказано про наявність оперативної інформації щодо можливих випадків переміщення товарів з порушення норм законодавства України. Суд помилково витлумачив вимоги статей 140, 199, 249 МК.

Відповідач у письмовому запереченні вважає постанову суду першої інстанції обґрунтованою, прийнятою з врахуванням всіх обставини справи та такою, що відповідає нормам матеріального та процесуального права. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану постанову - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що таку належить задовольнити частково з таких міркувань.

Постанова суду першої інстанції мотивована тим, що відповідач, здійснюючи митний контроль залізничних вагонів №№32261562, 96289814 (по відправці Вагони і далі Вагони) діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, відтак підстави для визнання протиправною бездіяльності Митниці щодо не пропуску вказаних Вагонів через митний кордон України відсутні. Норми ч.1 ст.199 МК вказують на строк перебування товарів, транспортних засобів у пунктах пропуску, у разі прибуття цих товарів та транспортних засобів у пункт пропуску для здійснення митних процедур. Прибуття у пункт пропуску для здійснення митних процедур, які є сукупністю митних формальностей (п.21 ст.4 МК), враховуючи що виконання цих митних формальностей охоплюється поняттям митне оформлення (п.23 ст.4 МК), вказує на те що відносно товарів не - здійснювалось митне оформлення на внутрішній митниці, а саме митне оформлення відбувається у пункті пропуску.

Суд врахував доводи відповідача щодо необґрунтованості посилань позивача на порушення норм ст.249 МК щодо проведення огляду Вагонів за відсутності позивача, оскільки відповідно до ст.338 МК огляд проводиться у присутності особи, яка переміщує ці товари, а в даному випадку огляд проводився за участю представника перевізника ПАТ «Укрзалізниця» (далі - ПАТ). Враховано доводи відповідача стосовно об'єктивного характеру затримки у прийнятті рішення по завершенню митного контролю (про складання протоколів про порушення митних правил, про надання картки відмови у пропуску або про пропуск товарів за межі митної території України), які вмотивовані посиланням на технічні можливості підрозділів Ужгородської дирекції залізничних перевезень регіональної філії «Львівська залізниця» ПАТ у частині швидкості подачі завантажених вагонів для їх подальшого розвантаження та, власне, самого розвантаження товарів для проведення їх дослідження експертом Закарпатської торгово-промислової палати (далі - ТПП), значного скупчення вагонів із лісоматеріалами, стосовно яких Митниця повинна була здійснити заходи митного контролю, обмеженою чисельністю експертів в штаті ТПП.

Проте, такі висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи та є помилковими з таких міркувань.

Апеляційним судом, з врахуванням встановленого судом першої інстанції, встановлено та підтверджено матеріалами справи, що між ЛГП (продавець) та фірмою «Пізец ГмбХ» (покупець; далі - Фірма) укладено контракт від 20.02.2016 №20-02-2016, відповідно до якого продавець продає, а покупець купляє дрова паливні породи ялина/ялиця. Сторонами погоджено ціну товару та визначено, що деревина паливна хвойних порід поставляється позивачем на прикордонний перехід Батьово-Еперешке, країна призначення Австрія, отримувач: Фірма (а.с.12-14 т.1).

На виконання вимог вказаного контракту, позивач здійснив завантаження Вагонів лісопродукцією в кількості 58,92 куб.м. (вагон №32261562) та 59,05 куб.м. вагон №96289814) та подав Львівській митниці ДФС (далі - Митниця-1) вантажно-митну декларацію від 13.05.2016 №209040000/2016/003070 (далі - ВМД) з товаром «Дрова паливні у вигляді колод породи ялина діаметр 14-36 см, довжиною 4 м, 117,97 куб.м., якість деревини відповідає ТУУ 56.196-95, ГОСТ 3243-88, кривизна 10-15%, гниль 10-25%. Вказаний товар оформлений у митному відношенні за кодом УКТ ЗЕД - 0 та направлявся на адресу закордонного контрагента - Фірми (а.с.15-21 т.1).

15.05.2016 на залізничну станцію «Батьово-Сортувальна» пункту контролю «Батьово» митного посту «Залізничний» Митниці для здійснення заходів митного контролю прибули Вагони із лісоматеріалів по вказаній митній декларації, оформленій за процедурою електронного декларування.

Для митного оформлення позивач подав митному органу всі необхідні документи (а.с. 58 т.1, а.с.19-20 т.2).

На дату надходження Вагонів на Митницю поступило орієнтування викладене в Листі стосовно здійснення додаткових заходів митного контролю, згідно з яким на вимогу у разі переміщення через митний кордон України товару - лісової продукції необхідно вжити додаткових заходів щодо перевірки законності його переміщення та провести огляд із залученням спеціалістів (а.с.59 т.1).

На ризик недостовірного декларування товару «лісоматеріалів» вказувалось у листі Державної фіскальної служби України (далі - ДФС) від 14.01.2016 №67/07-70/1-22 (а.с.60 т.1).

Закарпатська обласна державна адміністрація (далі - ОДА) прийняла розпорядження від 13.05.2016 №236 «Про митне оформлення експорту деревини паливної (код УКТ ЗЕД 4401) у Закарпатській області» стосовно необхідності вжиття додаткових заходів, спрямованих на недопущення незаконного вивезення лісоматеріалів, зокрема, стосовно необхідності отримання офіційного експертного висновку ТПП (далі - Розпорядження; а.с.61 т.1).

Після прибуття вказаних Вагонів до Ужгородського відділу з питань експертизи та досліджень СЛЕД ДФС 15.05.2016 направлено заявку стосовно скерування працівника вказаної експертної організації з метою надання методичної допомоги під час проведення митного огляду із залученням експертів для встановлення фізичних характеристик визначальних для однозначної класифікації товарів (а.с.63-64).

10.06.2016 із залученням спеціалістів у галузі лісового господарства, фахівців підрозділів Митниці та представників правоохоронних органів, проведено митний огляд, в ході якого встановлено, що вантаж деревини у Вагонах відповідає зазначеному у товаросупровідних документах. За результатами митного огляду складено акт №305010002/2016/00032 про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (а.с.27-28 т.2).

16.06.2016 на станції Батьово було здійснено зважування вказаних вагонів з товаром «дрова паливні» за результатом якого складено акт №9928 та яким встановлено, що вага вагона №32261562 з товаром брутто становить 59300 кг, вага вагона (тара) 22500 кг, вага брутто товару становить 36800 кг, що на 3200 кг менше, ніж зазначено в товаросупровідних документах (залізничній накладній та ВМД). У вагоні №96289814 вага брутто товару також менша на 1380 кг, ніж зазначено у товаросупровідних документах (залізничній накладній та ВМД) (а.с.68-69 т.1).

На підставі виявленої розбіжності у вагових параметрах товару, які є невідповідністю даних, отриманих під час використання технічних засобів (прилад для зважування - ваги) митного контролю, даним, що містяться у товаросупровідних та інших документах (відомостях), які подаються для митного контролю митницею вживались додаткові заходи митного контролю.

15.06.2016 відповідач направив запит Фірмі з проханням надати інформацію про кількість очікуваного товару, а також про те, який саме товар очікується.

Згідно з отриманою відповіддю Фірма в основному закуповує технологічну сировину хвойних та листяних порід для забезпечення целюлозно-паперової промисловості Австрії, а також окремі пиломатеріали та пиловочник нескорений, а отримані лісоматеріали використовуються для виробництва деревоволокнистих та деревостружкових плит), що вказувало на можливу класифікацію товару за кодом згідно з УКТ ЗЕД в товарній групі 4403.

Після проведення вищевказаних заходів митного контролю для встановлення якісних характеристик товару, зокрема, таких, що вказують на наявність заборони вивезення лісоматеріалів за межі митної території України (віднесення товару до товарної групи УКТ ЗЕД 4403) як зазначає відповідач необхідно здійснити повне вивантаження залізничного вагону та проведення експертизи спеціалістами ТПП.

Митниця ДФС у відповідності до ст.327 МК листом від 24.11.2016 №70-70-61/34/3194 звернулась до ТПП з проханням залучення експертів до повного митного огляду товару «деревина паливна», з метою визначення чи відповідає переміщуваний товар відомостям заявленим в товаросупровідних документах на нього.

25.11.2016 у зоні митного контролю на відкритій території тимчасовій зоні митного контролю фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 смт. Кольчино Мукачівський район Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатоблагротехсервіс» із залученням експерта ТПП проведено митний огляд товару, який перебував у Вагонах про що складено акт №305010002/16/00094 (а.с.26 т.2).

Згідно із експертним висновком ТПП від 25.11.2016 №В-1124/1 у залізничному вагоні №32261562 згідно зовнішнього огляду, замірів лісоматеріалів, знаходяться лісоматеріали круглі із деревини породи ялини, розмірний склад лісоматеріалів - довжина 4 м, діаметр лісоматеріалів від 5 см до 36 см; штабель розмірами 4,0х2,170х12,8=111.1046 скл.кб.м х 0,52=57,774 щільних кб.м. Загальний об'єм лісоматеріалів становить 57,774 кбм, які по якісних характеристиках та розмірах відповідають вимогам дров по ГОСТ 3243-88, код УКТ ЗЕД - 440110000 (а.с.70 т.1).

Відповідно до експертного висновку ТПП від 25.11.2016 №В-1124/2у залізничному вагоні №96289814 згідно зовнішнього огляду, замірів лісоматеріалів, знаходяться лісоматеріали круглі із деревини породи ялини, розмірний склад лісоматеріалів - довжина 4 м, діаметр лісоматеріалів від 10 см до 52 см; штабель розмірами 4,0х2,357х11,80=111.25 скл.кб.м. х 0,52=57,850 щільних кб.м. Загальний об'єм лісоматеріалів становить 57,850 кбм, які по якісних характеристиках та розмірах відповідають вимогам дров по ГОСТ 3243-88, код УКТ ЗЕД - 440110000 (а.с.71 т.1).

Відповідно до вимог ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Статтею 4 МК (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) визначено основні терміни та поняття, що вживаються в Кодексі, а саме:

- митна процедура - зумовлені метою переміщення товарів через митний кордон України сукупність митних формальностей та порядок їх виконання;

- митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення;

- митні формальності - це сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Згідно із ч.1 ст.318 МК митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до ст.336 МК митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом:

1) перевірки документів та відомостей, які відповідно до ст.335 вказаного Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України;

2) митного огляду (огляду та переогляду товарів/ транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян);

3) обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України;

4) усного опитування громадян та посадових осіб підприємств;

5) огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до вказаного Кодексу та інших законів України покладено на органи доходів і зборів;

6) перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем;

7) проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів;

8) направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

За ст.337 МК перевірка документів та відомостей, які відповідно до ст.335 вказаного Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені вказаним Кодексом.

Статтею 249 МК визначено, що декларанти або уповноважені ними особи можуть бути присутніми під час митного оформлення товарів, які пред'являються ними для такого оформлення. У разі застосування заходів, передбачених ст.338 та ст.339 вказаного Кодексу, а також на вимогу органу доходів і зборів присутність декларантів або уповноважених ними осіб під час митного оформлення є обов'язковою.

Апеляційний суд критично оцінює доводи відповідача, що ним не порушено вимоги ст.338 МК, так як огляд товару проводиться у присутності особи, яка переміщує товари (представника перевізника ПАТ) та вважає за необхідне зазначити, що приписом ст.249 МК передбачено обов'язкову присутність декларантів або уповноважених ними осіб під час митного оформлення у разі застосування заходів, передбачених, зокрема ст.338 МК, проте відповідач здійснив огляд товару за відсутності позивача, чим порушено його права.

Так, згідно з приписами ч.1 ст.338 МК огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, пред'явлених органу доходів і зборів (у тому числі для перерахунку та зважування), проводиться в можливо короткий строк після прийняття рішення про його проведення.

Частиною 5 ст.338 МК визначено, що крім випадків, зазначених у частинах 2-4 вказаної статті, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної офіційної інформації від правоохоронних органів. Вичерпний перелік відповідних підстав визначається Кабінетом Міністрів України (далі - КМУ). З метою проведення огляду (переогляду) товарів посадові особи органів доходів і зборів самостійно вживають заходів, передбачених вказаним Кодексом, на всій митній території України, включаючи зупинення транспортних засобів для проведення їх огляду (переогляду), в межах контрольованого прикордонного району та прикордонної смуги. Такий огляд (переогляд) проводиться за рахунок органу, з ініціативи або на підставі інформації якого прийнято рішення про його проведення. Якщо в результаті проведення огляду (переогляду) виявлено факт незаконного переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, витрати, пов'язані з проведенням огляду (переогляду), відшкодовуються власником зазначених товарів, транспортних засобів або уповноваженою ним особою.

У відповідності до вимог ч.7 ст.338 МК порядок проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідач зазначає, що затримання Вагонів з лісоматеріалами здійснювалось на підставі ч.5 ст.338 МК та постанови КМУ від 23.05.2012 №467 «Про затвердження вичерпного переліку підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення митними органами України» (далі - Постанова, Вичерпний перелік відповідно).

Так, з метою реалізації положень статей 207, 233, 319, 320, 336, 338, 359 та 360 МК наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2012 №1316 затверджено «Порядок проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення» (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26.02.2013 за №318/22850; далі - Порядок).

Відповідно до п.4.1. Розділу IV Порядку огляд проводиться відповідно до вимог ч.5 ст.338 МК за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, та згідно з вичерпним переліком підстав для проведення огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, затвердженим Постановою.

Відповідач покликається на п.5 Вичерпного переліку як на підставу для проведення огляду товару позивача на митному кордоні.

Згідно із цією нормою такою підставою є переміщення товарів за маршрутом або у спосіб, що є типовим для переміщення предметів контрабанди або товарів, які є безпосередніми предметами порушення митних правил.

Як встановлено, товар позивача переміщувався у залізничних вагонах та на експортовану партію товару видані відповідні сертифікати про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій від 15.04.2016 №№936274, 936275 (а.с.22-23 т.1).

Отже, відповідач не надав доказів, які б підтверджували обставини щодо переміщення товару позивача за маршрутом або у спосіб, що є типовим для переміщення предметів контрабанди або товарів, які є безпосередніми предметами порушення митних правил, - як це передбачено п.5 Вичерпного переліку.

Як на підставу для затримання Вагонів відповідач посилається також на те, що таке затримання вчинене, зокрема, і на підставі Розпорядження.

Відповідно до ст.1 МК законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, вказаного Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у ст.7 вказаного Кодексу (а саме: встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики тощо), з міжнародних договорів України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання вказаного Кодексу та інших законодавчих актів.

З аналізу вказаних положень випливає, що ОДА не має повноважень на втручання в діяльність митних органів та приймати розпорядження щодо визначення порядку проведення митного контролю.

Не заслуговують на увагу твердження Митниці про порушення позивачем ст.483 МК та складання протоколу про порушення митних правил від 21.12.2016 №2407/30501/16 щодо директора ЛГП (далі - Протокол; а.с.72-75 т.1).

Так, відповідно до ч.1 ст.494 МК про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Водночас, згідно Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 51 народного депутата України про офіційне тлумачення положень ч.4 ст.94 Конституції України у справі №1-25/2007 від 09.10.2007 року, дії позначені законом як невідкладні повинні вчинятися в пріоритетному порядку - раніше інших дій. Аналогічно Конституційний Суд України визначався щодо терміну «невідкладний» у рішенні від 28.03.2011 року №2-рп/2001 (справа про позачерговий розгляд законопроектів) та рішенні від 10.04.2003 року №7-рп/2003, даючи таке тлумачення терміну «невідкладно»: «позачергово»; «у пріоритетному порядку - раніше інших».

Оскільки на час розгляду даної справи у суду відсутні відомості щодо вирішення питання притягнення до адміністративної відповідальності посадової особи позивача, відтак такі факти не можуть слугувати на підтвердження або спростування тих чи інших обставин у даній справі.

Є надуманими доводи відповідача стосовно проведених зважувань Вагонів за результатами якого встановлено, що вага вантажу менша від заявленої у товаросупровідних документах, оскільки із листа Регіональної філії «Львівської залізниці» від 19.05.2017 №64 видно, що Вагони приймались до перевезення з визначенням маси вантажу умовно, так як по станції Сколе не має можливості зважувати вагони на вагонних вагах через їх відсутність (а.с.9 т.2).

Більше того, таке спростовується науковим роз'ясненням щодо товарознавчих властивостей лісоматеріалів від 30.01.2017, наданого Національним лісотехнічним університетом України (а.с150-151 т.1).

З врахуванням викладеного, апеляційний суд вважає протиправними дії Митниці щодо затримання Вагонів, вантажовідправником яких є ЛГП на залізничній станції «Батьово» митного посту «Залізничний» Митниці ДФС та помилковими відповідні висновки суду першої інстанції, а тому позов в цій частині підлягає задоволенню.

Граничний строк перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення у пунктах пропуску через державний кордон України визначений ст.199 МК.

Згідно з ч.1 ст.199 МК граничний строк перебування товарів транспортних засобів комерційного призначення у пунктах пропуску через державний кордон України не може перевищувати 30 днів, а для автомобільного транспорту - п'ять днів з моменту прибуття у пункт пропуску через державний кордон України для здійснення митних процедур.

Враховуючи приписи ст.199 МК Митниця не здійснила визначених законом дій для вчинення митних процедур щодо пропуску Вагоннів через державний кордон України у строк, встановлений цією статтею.

Згідно із ст.140 МК час для проведення митних процедур на кордоні зазначається в Технологічній схемі прикордонно-митного контролю.

При цьому, такий час не може бути більшим, ніж зазначений у ст.199 МК.

Безпідставними є посилання відповідача, яке підтримав суд першої інстанції на те, що до спірних правовідносин повинні застосовуватися норми ст.321 МК, згідно з ч.4 якої граничний строк перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення під митним контролем до моменту поміщення цих товарів, транспортних засобів у відповідний митний режим не може перевищувати 180 календарних днів.

У відповідності до ст.3 МК митний режим - комплекс взаємопов'язаних правових норм, що відповідно до заявленої мети переміщення товарів через митний кордон України визначають митну процедуру щодо цих товарів, їх правовий статус, умови оподаткування і обумовлюють їх використання після митного оформлення.

Таким чином, положення ст.321 МК не можуть застосовуватися до спірних правовідносин, оскільки призначені виключно для визначення митного режиму, а не для проведення митних формальностей.

Поряд з цим, перед здійсненням прикордонного митного контролю товар вже оформлено для переміщення через кордон в режимі експорт на Митниці-1.

За ст.248 МК митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Згідно із ч.1 ст.255 МК митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред'явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з вказаним Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред'явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених ст.257 та ст.335 вказаного Кодексу.

Частиною 2 вказаної статті передбачено вичерпні підстави, за яких строк може бути перевищений, на час виконання відповідних формальностей.

Відповідно до ч.1 ст.257 МК декларування здійснюється шляхом заявления за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Відповідно до вимог ст.247 МК постановою КМУ від 21.05.2012 №450 затверджено «Положення про митні декларації» (далі - Положення) та «Форми митних декларацій», а «Порядок заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа», затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651.

Положення визначає вимоги до оформлення і використання митних декларацій, на підставі яких декларуються товари, що переміщуються (пересилаються) через митний кордон України підприємствами, та інші товари, що відповідно до законодавства України декларуються шляхом поданням митної декларації, передбаченої для підприємств, а також порядок внесення змін до митних декларацій, їх відкликання та визнання недійсними.

Відповідно до ч.8 ст.257 МК митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених вказаним Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться відповідні відомості, у тому числі у вигляді кодів.

Митне оформлення товару у Вагонах відповідно до ВМД розпочалося ще у травні 2016 року, проте відповідач станом на день звернення з позовом до адміністративного суду не провів митне оформлення.

Відповідно до ст.546 МК митниця діє відповідно до Конституції України, вказаного Кодексу, інших нормативно-правових актів та на підставі положення, яке затверджується наказом центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Також, чинним законодавством не встановлено обставин при наявності яких можливе продовження чи можливе недотримання строку перебування товарів у пунктах пропуску через державний кордон, передбаченого ст.199 МК.

За приписами ч.3 ст.318 МК митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Вказана норма узгоджується із встановленими у ст.8 МК принципами здійснення митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, спрощення законної торгівлі, додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб, заохочення доброчесності.

Всупереч зазначеним принципам та нормам, відповідачем не вчинено дій щодо виконання мінімуму необхідних митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ст.70 МК метою митного оформлення є засвідчення відомостей, одержаних під час митного контролю товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, та оформлення результатів такого контролю, а також статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів і транспортних засобів.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» рішення Європейського суду з прав людини (далі - Суд) підлягають застосуванню судами як джерела права.

У Рішенні Суду від 20.10.2011 у справі «Рисовський проти України» вказано, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (Беєлер проти Італії, Онер'їлдіз проти Туреччини, Megadat.com S.r.l. проти Молдови, Москаль проти Польщі). При цьому, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків (Лелас проти Хорватії).

Отже, дії Митниці та порушення, допущені нею, не повинні створювати негативні наслідки для позивача.

Таким чином, відповідач не вчинив законодавчо визначених дій щодо виконання мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відтак, апеляційний суд вважає протиправною бездіяльність Митниці щодо непроведення митних процедур при пропуску через державний кордон України Вагонів, вантажовідправником яких є ЛГП, у встановлені граничні строки перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення у пунктах пропуску через державний кордон України, а і ця позовна вимога підлягає задоволенню.

Відмовляючи у задоволенні позовної вимоги про зобов'язання відповідача не чинити перешкод при подальшому транспортуванні Вагонів, суд першої інстанції виходив із того, що така вимога є похідною від перших вимог (які суд не задовольнив), а тому не може бути задоволена.

З цього приводу апеляційним судом встановлено, що 21.12.2016 Митницею складено Протокол, згідно з яким на пілставі ст.511 МК товар вилучений.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 22 грудня 2016 року накладено арешту на вантаж (лісопродукції - «деревина паливна»), який у режимі експорт слідував до країн Європи із лісогосподарських підприємств Львівської області, зокрема і позивача, а відповідна лісопродукція визнана речовими доказами у кримінальному провадженні (а.с.76-79 т.1).

У зв'язку з наведеним, така позовна вимога не могла та не може бути задоволена.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції було вірно ухвалено судове рішення яким відмовлено в позові у цій частині, проте таке було ухвалено із помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права, що однак не призвело до неправильного вирішення справи в цій частині.

Оскільки неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права не призвело до неправильного вирішення справи у вказаній частині позову, а правильне по суті рішення не може бути скасоване з одних лише формальних міркувань, підстави для скасування такого рішення у цій частині відсутні.

Керуючись статтями 195, 196, 198, 200, 202, 205, 207, 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Сколівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП «Галсільліс» задовольнити частково.

Постанову Львівського окружного адміністративного суду від 9 лютого 2017 року в частині відмови у задоволенні позову про визнання протиправними дії та бездіяльності Закарпарської митниці ДФС скасувати та прийняти нову постанову, якою позов в цій частині задовольнити.

Визнати протиправними дії Закарпатської митниці ДФС щодо затримання залізничних вагонів №№32261562, 96289814, вантажовідправником яких є Сколівське дочірнє лісогосподарське підприємство ЛГП «Галсільліс».

Визнати протиправною бездіяльність Закарпатської митниці ДФС щодо непроведення митних процедур при пропуску через державний кордон України залізничних вагонів №№32261562, 96289814, вантажовідправником яких є Сколівське дочірнє лісогосподарське підприємство ЛГП «Галсільліс», у встановлені Митним кодексом України граничні строки перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення у пунктах пропуску через державний кордон України.

В решті постанову Львівського окружного адміністративного суду від 9 лютого 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили, а у разі складення в повному обсязі відповідно до ч.3 ст.160 КАС - з дня складення в повному обсязі.

Головуючий суддя В. Я. Качмар
судді О. Б. Заверуха
О. І. Мікула
Повний текст виготовлений 9 червня 2017 року.