Справа № 579/199/17-а
Суддя: Сіренко О.І.
Дата ухвалення: 2017-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2017 р. Справа № 579/199/17-а
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Сіренко О.І.

Суддів: Спаскіна О.А. , Любчич Л.В.

за участю секретаря судового засідання Медяник А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Кролевецького районного суду Сумської області від 07.04.2017р. по справі № 579/199/17-а

за позовом ОСОБА_1

до Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_2 , Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИЛА:

07.04.2017 року постановою Кролевецького районного суду Сумської області поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду.

Позовні вимоги ОСОБА_1 (далі- позивач, ОСОБА_1І.) до Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_2, Державної архітектурно-будівельної інспекції України задоволено.

Скасовано постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_2 № 4 від 20.01.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.96-1 КУпАП, про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.96-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрито.

Відповідач, не погодившись із вказаною постановою, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати оскаржувану постанову в частині задоволення позову та прийняти нову постанову, якою відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що позивачці було роз'яснено її права, передбачені ст. 268 КУпАП, оскільки 13.01.2017 року другий примірник акту перевірки від 04.01.2017 року № 856, протоколу про адміністративне правопорушення № 856 був направлений рекомендованим листом Управління від 13.01.2017 № 40-1018/82-17 та отриманий 16.01.2017 року про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення № 008. Суд першої інстанції не дав належної оцінки вказаним доводам відповідачів.

Позивачка, у надісланих запереченнях на апеляційну скаргу просила суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду першої інстанції без змін. Також просить апеляційний розгляд справи провести за її відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 КАС України, суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги відповідно до ст. 195 КАС України, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Судом першої інстанції було встановлено та не спростовано у суді апеляційної інстанції, що 20 січня 2017 року ОСОБА_2, головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області винесено постанову №4 по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення і накладено штраф у сумі 4250 грн. Зі змісту постанови вбачається, що ОСОБА_1 подала недостовірні дані в Повідомлення про початок виконання будівельних робіт СМ 91 по обєкту «Будівництво господарчих будівель: м.Кролевець, вул.Калиновського, 67», яке зареєстроване в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області 03.01.2017 р., в частині інформування про початок виконання будівельних робіт в той час, як фактично роботи по будівництву господарчих будівель були розпочаті до подання та реєстрації Повідомлення від 03.01.2017 р. за № СМ 91, чим порушено п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 №466 (в редакції постанови КМУ від 26.08.2015 №747). Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч.5 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. (а.с.10, 23).

Зазначена постанова винесена головним інспектором за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №856 від 04.01.2017 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 06.01.2017 року №856, складених ним же (а.с.7, 8-9).

Не погоджуючись з вище зазначеними діями відповідача, ОСОБА_1 звернулася до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що постанова від 20 січня 2017 року №4 Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_2 прийнята з порушенням вимог законодавства, що регулює вказані правовідносини.

Колегія суддів погоджується з висновками суду І інстанції з таких підстав.

Відповідно до ст.41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Частиною 4 вказаного Закону передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, крім іншого, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (далі по тексту Порядок), Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п.5 та п. 6 зазначеного Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 12 Порядку передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Згідно статті 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі- КУпАП) у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В протоколі від 06.01.2017 року за № 856 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 вбачається, що він складений за її відсутності, про що свідчить зміст протоколу в якому не зазначено дату, місце народження та інші відомості про позивача.

Враховуючи вище зазначене, позивачка не була ознайомлена з її правами, які передбачено ст. 268 КУпАП, що є порушенням законодавчих норм.

В апеляційній скарзі відповідач зазначив, що 13.01.2017 року другий примірник акту перевірки від 04.01.2017 року № 856, протоколу про адміністративне правопорушення № 856 був направлений рекомендованим листом Управління від 13.01.2017 № 40-1018/82-17 та отриманий позивачкою 16.01.2017 року про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення № 008. Вказані доводи апеляційної скарги колегія суддів вважає необгрунтованими, в звязку з тим, що в даному повідомленні відсутній опис документів, які направлялися даним листом. Таким чином, відсутні докази того, що відповідачем ОСОБА_1 направлялися саме вище наведені документи.

Крім того, згідно п. 28 постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду" від 19 серпня 2015 р. N 698 у разі відмови в отриманні акта перевірки головний інспектор будівельного нагляду робить відповідну відмітку в такому акті і протягом двох робочих днів з дня завершення перевірки надсилає його об'єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за місцезнаходженням зазначеного об'єкта нагляду.

Таким чином, навіть при прийнятті доводів заявника про направлення акту перевірки від 04.01.2017 року № 856 ОСОБА_1 13.01.2017 року вбачається порушення норм законодавства, що полягають у недотриманні строків направлення документів.

В звязку з вище зазначеним, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що при проведенні перевірки відповідачем не дотримано законодавчо визначені процедурні норми проведення державного архітектурно-будівельного нагляду.

Згідно ч. 1 ст. 96-1 КУпАП передбачена відповідальність за порушення законодавства під час планування і забудови території, що полягає у передачі замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження категорії складності об'єкта будівництва.

Суть правопорушення, вчиненого ОСОБА_1, зазначених у постанові №4 від 20.01.2017 року, не містить дій, за які настає відповідальність за ч.1 ст. 96-1 КУпАП, а тому у діях ОСОБА_1 відсутній склад зазначеного правопорушення.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції про протиправність оскаржуваної постанови.

Разом з тим, надійшовши вірного висновку щодо протиправності оскаржуваних дій, суд першої інстанції помилково закрив адміністративне провадження по справі про адміністративне правопорушення за відсутністю у діях позивача складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96-1 КУпАП, виходячи з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 246 КУпАП, порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає рішення про скасовування постанови і закриває справу (п. 3 ч. 1 ст. 293 КУпАП).

Положеннями статті 294 КУпАП передбачено, що постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено. За наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право, серед іншого, скасувати постанову та закрити провадження у справі.

Виходячи із системного аналізу вказаних правових норм, колегія суддів дійшла висновку, що винесення постанови судом про закриття провадження у справі про адміністративні порушення може мати місце лише у випадку розгляду такої справи судом.

Підстави для закриття провадження у справі, встановлені ст. 157 КАС України, вичерпні і розширеному застосуванню не підлягають.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що закриття провадження у справі про адміністративні порушення не входить до повноваження адміністративного суду під час розгляду справи за правилами КАС України, а тому рішення суду першої інстанції в частині закриття провадження по справі є незаконним та підлягає скасуванню, із прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні вказаної частини позовних вимог.

Відповідно до ст. 159 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 202 КАС України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є: порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання, а так само розгляд і вирішення справи неповноважним судом; участь в ухваленні постанови судді, якому було заявлено відвід на підставі обставин, які викликали сумнів у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованою; ухвалення чи підписання постанови не тим суддею, який розглянув справу.

З урахуванням встановлених обставин у справі та допущених судом першої інстанції порушень норм матеріального права, колегія суддів вважає, що постанова Кролевецького районного суду Сумської області від 07.04.2017р. по справі № 579/199/17-а в частині закриття провадження по справі не відповідає вимогам ст.159 КАС України, а тому відповідно до вимог ст. 202, ч.2 ст. 205 КАС України підлягає скасуванню, з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні вказаної частини позовних вимог.

В іншій частині постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, а тому скасуванню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, п.3 ч.1 ст. 198, п.4 ч.1 ст. 202, 205, 207, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України задовольнити частково.

Постанову Кролевецького районного суду Сумської області від 07.04.2017р. по справі № 579/199/17-а скасувати в частині задоволення позовних вимог про закриття адміністративного провадження по справі про адміністративне правопорушення за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення і прийняти в цій частині нову постанову, якою ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог в цій частині - відмовити.

В іншій частині постанову Кролевецького районного суду Сумської області від 07.04.2017р. по справі № 579/199/17-а залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання постанови у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя ОСОБА_3
Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5
Повний текст постанови виготовлений 08.06.2017 р.