Справа № 804/2343/17
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2017-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 травня 2017 р. Справа № 804/2343/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-промислова компанія "Укрхімекспорт" до Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення, -
07.04.2017 р. Товариство з обмеженою відповідальністю Торгівельно-промислова компанія «Укрхімекспорт» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить:
Представник відповідача у судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Правом на подання письмових пояснень або заперечень на позов не скористався.
Згідно ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
За таких обставин, суд вирішив розглянути справу у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали, з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Товариство з обмеженою відповідальністю Торгівельно-промислова компанія «Укрхімекспорт» зареєстроване 24.06.1998 р. та перебуває на податковому обліку в Державній податковій інспекції у Шевченківському районі м.Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.
У період з 21.02.2017 р. по 01.03.2017 р. Головним управлінням Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області проведено позапланову виїзну перевірку ТОВ ТПК «Укрхімекспорт» з питань дотримання підприємством вимог валютного законодавства України при здійсненні розрахунків в іноземній валюті при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 23.07.2015 р.. № 23/07-2015КУ за період з 23.07.2015 р. - 31.01.2017 р., від 01.09.2015 р. №135-241NB15 за період з 01.09.2015 р. - 31.01.2017 р.
За результатами перевірки 07.03.2017 року складено акт перевірки № 1800/04-36-14-04/25543463, у висновку якого зазначено про встановлення порушень:
- ст. 1 Закону України №185/94-ВР від 23.09.1994 р. "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" - частину виручки зараховано на валютний рахунок в уповноваженому банку пізніше 180(90) календарних днів з дати митного оформлення продукції, що експортується, без отримання висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвітку та здійснення імпортної операції, що здійснюється на умовах відстрочення поставки, в разі коли таке відстрочення перевищує 180(90) калентадрних днів з моменту здійснення авансового платежу на користь постачальника продукції, що експортується, без отримання висновку центрального органу виконавчої влади з економічної політики;
- п.1 ст.9 Декрету Кабінету Міністрів України від 19.02.1993 р. «Про систему валютного регулювання та валютного контролю», п.1 Указу Президента України № 319/94 від 18.06.94р. "Про невідкладні заходи щодо повернення на Україну валютних цінностей, які незаконно знаходяться за її межами".
На підставі акта перевірки від 07.03.2017 р. № 1800/04-36-14-04/25543463 Головним управлінням Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області прийнято:
Досліджуючи правомірність винесених податкових повідомлень-рішень, суд встановив, що 23.07.2015 р. між ТОВ ТПК «Укрхімекспорт» як постачальником та ЧТУП «АльтХім» (м. Мінськ, Республіка Білорусь) укладено контракт №23/07-2015 КУ на постачання товару (етілацитат).
На підставі вказаного договору сторонами погоджено повідомлення про за рахування зустрічних однорідних вимог від 02.11.2015 року.
Також актом перевірки від 07.03.2017 р. № 1800/04-36-14-04/25543463 зазначено, що станом на 01.04.2015 р. ТОВ ТПК «Укрхімекспорт» не вказано наявність простроченої заборгованості по контракту від 01.09.2015 р. №135-241NB15, укладеного між ТОВ ТПК «Укрхімекспорт», як постачальником та ЧТПЧ «ТрейдХім» (Російська Федерація) у сумі 40 євро.
Згідно розрахунку виконання ТОВ ТПК «Укрхімекспорт» експортних контрактів, у період з 04.11.2015 р. по 22.06.2016 р. ЧТПЧ «ТрейдХім» перераховано за контрактом 154240,04 євро, а сума фактурної вартості товару складає 154280,04 євро.
Проти вказаного порушення позивач не заперечував, відповідні пояснення в адміністративному позові відсутні.
Так, відповідно до ст. 2 Закону України від 23 вересня 1994 року №185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" із змінами та доповненнями (далі - Закон №185/94-ВР) імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.
У зв'язку з набранням чинності з 17.11.2012 р. Закону України від 06.11.2012 р. № 5480-VI "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення інструментів впливу на грошово-кредитний ринок" (далі - Закон № 5480) та постанови Правління Національного банку України від 16.11.2012 р. № 475 "Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті" (далі - Постанова № 475), внесено зміни до Закону України від 23.09.1994 р. №185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", відповідно до яких, Національному банку України надано право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що встановлені частиною першою статті 1 та 2 Закону № 185.
Постановою Правління Національного банку України від 03.06.2015 р. №354, яка набрала чинності з 04 червня 2015 року і діяла до 03 вересня 2015 року включно, установлено, що розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в статтях 1 та 2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", здійснюються у строк, що не перевищує 90 календарних днів.
Відповідно до статті 4 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" №185/94-ВР від 23.09.1994 року (із змінами і доповненнями) порушення резидентами строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожен день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми неодержаної виручки (вартості недопоставленої продукції) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).
Відповідно до п. 1, 2 ст. 13 розділу III Декрету Кабінету Міністрів № 15-93 від 19.02.1993р. "Про систему валютного регулювання і валютного контролю" Національний банк України, є головним органом валютного контролю, що здійснює контроль за виконанням правил регулювання валютних операцій на території України з усіх питань, не віднесених цим Декретом до компетенції інших державних органів; забезпечує виконання уповноваженими банками функцій щодо здійснення валютного контролю, згідно з цим Декретом та іншими актами валютного законодавства України.
Уповноважені банки, фінансові установи та національний оператор поштового зв'язку, які отримали від Національного банку України генеральні ліцензії на здійснення валютних операцій, здійснюють контроль за валютними операціями, що проводяться резидентами і нерезидентами через ці установи.
Відповідно до частини 4 статті 6 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність", суб'єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім тих, які прямо та у виключній формі заборонені законами України.
Суд зазначає, що Закон України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" не містить заборони щодо зміни сторонами істотних умов договору, у тому числі його ціни, шляхом підписання додаткових угод до нього.
Закон України "Про зовнішньоекономічну діяльність" регулює порядок припинення зобов'язань між резидентом і нерезидентом шляхом виконання, проте, те не виключає можливості припинити зобов'язання в інший спосіб, зокрема, зарахуванням.
Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 14 вказаного Закону, всі суб'єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з-поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам.
Господарське зобов'язання, у відповідності до ст. 601 Цивільного кодексу України, припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.
Аналогічні положення містяться в ч. 3 ст. 203 Господарського кодексу України.
Відповідно до п. 1.10. Постанови Національного банку, від 24.03.1999 р. № 136 "Про затвердження Інструкції про порядок здійснення контролю за експортними, імпортними операціями" експортна, імпортна операції можуть бути зняті з контролю за наявності належним чином оформлених документів про припинення зобов'язань за цими операціями зарахуванням, якщо:
- вимоги випливають із взаємних зобов'язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями;
- строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред'явлення вимоги;
- між сторонами не було спору щодо характеру зобов'язання, його змісту, умов виконання, тощо.
Спеціальним законодавством, зокрема Законом України "Про зовнішньоекономічну діяльність", Законом України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", Цивільним кодексом України та Господарським кодексом України не забороняється припинення зобов'язання зарахуванням зустрічної однорідної вимоги за зовнішньоекономічними договорами. Закон України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" регулює порядок припинення зобов'язань між резидентом і нерезидентом шляхом виконання, проте це не виключає можливості припинити зобов'язання в інший спосіб, зокрема зарахуванням.
При цьому, виконання зобов'язань нерезидента перед резидентом України за зовнішньоекономічним контрактом шляхом зарахування зустрічних грошових вимог за наявності належним чином оформлених документів є підставою для зняття банком із контролю експортно-імпортної операції, вчинюваної ним відповідно до Інструкції про порядок здійснення контролю і отримання ліцензій за експортними, імпортними та лізинговими операціями, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 24 березня 1999 року №136 і зареєстрованої Міністерством юстиції України 28 травня 1999 року за № 338/3631.
Пунктом 2 Постанови № 163 "Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті" встановлена вимога щодо обов'язкового продажу на міжбанківському валютному ринку України надходжень в іноземній валюті у вигляді валютної виручки резидентів від продажу товарів за зовнішньоекономічними договорами.
Вказаними положеннями законодавства не заборонено та не обмежено законні форми розрахунків по зовнішньоекономічних операціях, що не передбачають власне надходження іноземної валюти.
Так, валюта підлягає продажу у разі її надходження на рахунок резидента, що само по собі не є обмеженням для здійснення розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами шляхом зарахування зустрічних грошових вимог, оскільки таке право гарантовано законами України.
З урахуванням наведеного суд погоджується з твердженням позивача про те, що він, як сторона зовнішньоекономічних операцій, має право на застосування такої форми розрахунків як зарахування (залік) зустрічних однорідних вимог.
Спростування вказаної обставини ТОВ ТПК «Укрхімекспорт» не наведено.
Отже фактично розрахунок за контрактом №23/07-2015 КУ від 23.07.2015 р. здійснено 30.12.2015 р. - дата зарахування коштів на рахунок ТОВ ТПК «Укрхімекспорт».
Таким чином, позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю Торгівельно-промислова компанія «Укрхімекспорт» до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський