Справа № 804/5957/16
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2017-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 квітня 2017 р. Справа № 804/5957/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Сидоренко Д.В., при секретарі Шпота Я.С., розглянувши за участю представників:
представник позивача - Никоненко І.С.,
представник відповідача - Левчук С.С.,
представник відповідача - Головко С.С.,
у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Стройконтракт»,
до відповідача Лівобережної ОДПІ м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області,
про визнання протиправними дії та скасування рішення.
Обставини справи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Стройконтракт» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Лівобережної ОДПІ м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області про:
- визнання протиправними дії Лівобережної ОДПІ м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області з проведення 17.09.2015р. камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкових зобов'язань з податку на додану вартість ТОВ «Стройконтракт»;
В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі.
Представники відповідача проти позову заперечували, зазначивши, що перевірка була проведена у відповідності до чинного законодавства України.
Розглянувши матеріали справи, надані докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд -
Проведеною камеральною перевіркою податкових розрахунків з плати ПДВ встановлено, що ТОВ «СК» порушило термін сплати узгодженого грошового зобов'язання з ПДВ, протягом строків, визначених пунктом 57.1 ст.57 Податкового кодексу України, а саме:
- сума самостійно визначеного податкового зобов'язання у розмірі 977,00 грн. з граничним терміном сплати 30.06.2013 року фактично погашено згідно декларації з ПДВ за 01.08.2013 від 20.09.2013р. із затримкою 82 дні;
- сума самостійно визначеного податкового зобов'язання у розмірі 33,00 грн. з граничним терміном сплати 30.08.2013 року фактично погашено згідно декларації з ПДВ за 01.08. 2013 від 20.09.2013р. із затримкою 19 днів;
- сума самостійно визначеного податкового зобов'язання у розмірі 419,23 грн. з граничним терміном сплати 30.09.2014 року фактично сплачена 31.10.2014 року із затримкою 31 днів;
- сума самостійно визначеного податкового зобов'язання у розмірі 20,00 грн. з граничним терміном сплати 30.10.2014 року фактично сплачена 04.11.2014 року із затримкою 5 днів;
- сума самостійно визначеного податкового зобов'язання у розмірі 16,20 грн. з граничним терміном сплати 19 лютого 2015 року фактично сплачена 29.12.2014 року із затримкою 29 днів;
Не погодившись із вищевказаним рішенням позивач звернувся з первинною скаргою до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.
Рішенням Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 21.07.2016 року № 4300/10/04-36-10-01-04 скаргу директора ТОВ «Стройконтракт» залишено без розгляду.

Позивач звернувся із скаргою від 02.08.2016 року до Державної фіскальної служби України .

Згідно з Листом Державної фіскальної служби України від 23.08.2016 року №18313/6/99-99-11-03-01-25 скаргу від 02.08.2016 року залишено без розгляду.

Вирішуючи спір, суд виходить з наступного.

Як зазначалося вище, спірні рішення відповідачем прийнято у зв'язку з тим, що за результатами камеральної перевірки контролюючим органом встановлена несвоєчасна сплата позивачем узгоджених податкових зобов'язань.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (далі-ПК України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

За правилами підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Порядок проведення камеральної перевірки та його процедуру врегульовано статтею 76 ПК України. Зокрема, така перевірка проводиться посадовими особами податкового органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення перевірки не обов'язкова.

Згідно з пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що предметом камеральної перевірки є виключно податкова звітність платника податків. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки).

Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об'єкта оподаткування та суми податку (з методичної та арифметичної точки зору), що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, перебуває поза межами даної перевірки. Своєчасність же сплати податків та зборів, розмір яких визначено у тому числі у податковій звітності платника, є предметом виключно документальної перевірки.

Відповідач не мав права під час проведення камеральної перевірки досліджувати своєчасність сплати позивачем податків, а за результатами її здійснення виносити з цього питання будь-яке рішення.

Згідно складеного Акту перевірки від 17.09.2015 року, контролюючий орган проводив перевірку не податкової звітності позивача, а перевірку своєчасності сплати товариством узгодженої суми податкового зобов'язання, що відповідно до пункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України є предметом документальної, а не камеральної перевірки.

Таким чином, діючи не у спосіб, передбачений Законом, відповідач провів камеральну перевірку з питань, які є відмінними від питань, що входили до предмета камеральної перевірки, в результаті чого суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог щодо визнання протиправними дій із проведення перевірки.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 17 березня 2015 року №К/800/67871/14, від 23 червня 2015 року №К/800/9651/15, від 10 листопада 2015 року №К/800/19897/15, від 02 грудня 2015 року №К/800/14438/14.

Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідно до п.58.1 ст.58 Податкового кодексу України контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт:

- невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації;

- завищення розміру задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу;

- заниження або завищення суми податкових зобов'язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки.

Згідно з Актом камеральної перевірки №2079/15-2/34681277 від 17.05.2013 року встановлено завищення від'ємного значення поточного звітного (податкового) періоду, яке зараховується у зменшення суми податкового боргу з ПДВ, та заниження від'ємного значення різниці поточного звітного (податкового) періоду, яке зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового періоду) періоду.

Відповідно до п.2.1 Порядку направлення органами державної податкової служби податкового повідомлення-рішення платникам податку (Порядок 1236, діючий на момент виникнення податкового зобов'язання ) орган державної податкової служби визначає суму бюджетного відшкодування та/або зменшення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість та складає податкове повідомлення-рішення у випадках, якщо:

а) платник податків не подає в установлені строки податкову декларацію;

б) дані перевірок результатів діяльності платника податків свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових декларація, уточнюючих розрахунках.

Проте, згідно акту перевірки від 17.09.2015 року № 1720/15-а, узгоджене податкове зобов'язання виникло на підставі акту камеральної перевірки №2079/15-2 від 17.05.2013 року, що не відповідає вимогам ст.58 Податкового кодексу України, оскільки актом оформлюються лише результати перевірки та акт не є рішенням, яким здійснюється донарахування та виникає відповідне зобов'язання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про протиправність дій відповідача щодо проведення камеральної перевірки та невідповідність нормам чинного податкового законодавства України оскаржуваних податкових повідомлень рішень № від 28.10.2015 року та № від 28.10.2015 року, з огляду на що вказані податкові повідомлення - рішення є протиправними та підлягають скасуванню судом.

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Вступна та резолютивна частини постанови проголошені в судовому засіданні 25.04.2017р.

У повному обсязі постанову складено 10.05.2017р.

Керуючись ст.ст.94, 158-161, ст.162, 163 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Лівобережної ОДПІ м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області з проведення 17.09.2015 р. камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкових зобов'язань з податку на додану вартість ТОВ «Стройконтракт».

Визнати протиправними і скасувати податкові повідомлення-рішення № та № від 28.10.2015 року.

Стягнути на користь ТОВ «Стройконтракт» судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2756,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Лівобережної ОДПІ м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Постанова набирає законної сили через 10 днів з дня її проголошення. Якщо проголошено вступну та резолютивну частину постанови або справу розглянуто у порядку письмового провадження, постанова набирає законної сили через 10 днів з дня її отримання у разі неподання апеляційної скарги.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд протягом 10 днів з дня проголошення. У разі проголошення вступної та резолютивної частини постанови або розгляду справи у порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом 10 днів з дня отримання.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.

Суддя Д.В. Сидоренко