Справа № 803/538/17
Суддя: Валюх Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2017-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2017 року Справа № 803/538/17

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Валюха В.М.,

при секретарі судового засідання Столярчук А.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача Наумчик Р.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Волинської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся з адміністративним позовом до Волинської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA205110/2017/000006/2 від 19.04.2017.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15.03.2017 між компанією «KAYA Нandels GmbH» (продавець) та ОСОБА_3 (покупець) укладено договір про купівлю вживаного автомобіля без гарантії, на виконання умов якого іноземним контрагентом позивачу було поставлено вживаний автомобіль SKODA SUPERB, шасі № НОМЕР_1, за ціною 14100,00 євро. З метою митного оформлення вказаного товару позивачем подано до Волинської митниці ДФС митну декларацію (далі - МД) № UA205090/2017/008376 від 13.04.2017 та документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України), із заявленою митною вартістю за ціною договору.

Проте, позивачу було безпідставно відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205090/2017/00035 від 19.04.2017, а також прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA205110/2017/000006/2 від 19.04.2017.

Позивач вважає рішення про коригування митної вартості товарів № UA205110/2017/000006/2 від 19.04.2017 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки декларантом надано всі необхідні документи, що дають можливість відповідачу визначити митну вартість товару за ціною договору (за основним методом). При цьому, відповідач визначив митну вартість товару за резервним методом не на раніше визначених органами доходів і зборів митних вартостях, а на підставі цінової інформації, наявної в каталозі «by Schwacke 2017 PKW-D 2/2017», крім того, процедуру консультацій при застосуванні другорядних методів визначення митної вартості товару взагалі не проводив.

Позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA205110/2017/000006/2 від 19.04.2017.

В поданих до суду письмових запереченнях проти позову від 16.05.2017 № 531/03-70-10/14 (а. с. 47-52) представник відповідача ОСОБА_4 адміністративний позов не визнала та просить відмовити у його задоволенні з тих підстав, що у зв'язку невиконання у повному обсязі законних вимог митниці про надання додаткових документів, не усуненням виявлених у поданих документах розбіжностей та неточностей, митну вартість товару правомірно було визначено за резервним методом.

В судовому засіданні представник позивача адміністративний позов підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, просить його задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні адміністративний позов не визнали з підстав, викладених у письмових запереченнях, та просять відмовити у його задоволенні.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає до задоволення повністю з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 13.04.2017 для митного оформлення товару - бувшого у використанні легкового автомобіля марки SKODA SUPERB, номер кузова НОМЕР_1, 2016 року виготовлення, декларантом (ТзОВ «Кастомс Брок Плюс») на митний пост «Луцьк» було подано МД № UA205090/2017/008376 (а. с. 53-54) та комплект документів (а. с. 7-13, 22-31, 55-134). Вказаний товар надійшов на адресу ОСОБА_3 згідно з договором про купівлю вживаного автомобіля без гарантії від 15.03.2017, укладеного між компанією «KAYA Нandels GmbH» та позивачем (а. с. 7-8). При цьому, як вбачається із графи 43 зазначеної МД № UA205090/2017/008376, вказаний товар був задекларований за першим методом, тобто за ціною контракту.

У зв'язку із спрацюванням АСАУР та в результаті аналізу електронної митної декларації МД № UA205090/2017/008376 від 13.04.2017 та доданих документів на підтвердження митної вартості товару, 13.04.2017 посадовою особою митного органу декларанту було підготовлено та направлено електронне повідомлення про необхідність подання оригіналів документів, поданих до митного оформлення, що підтверджують митну вартість (а. с. 150).

Крім того, оскільки на думку інспектора митниці документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості (відповідно до договору про купівлю транспортного засобу б/н від 15.03.2017 покупцем сплачено завдаток в розмірі 7100 євро, про що свідчить квитанція, проте квитанція на решту суми 7000 євро відсутня; завдаток має бути сплачений покупцем до 15.03.2017, а рахунок-фактура виписана лише 23.03.2017; згідно з свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 16.08.2016 автомобіль належить Profі Engineering System AG, а відповідно до товаросупровідних документів продавцем є KAYA Handels Gmbh) 14.04.2017 посадовою особою митного органу декларанту було підготовлено та направлено електронне повідомлення про необхідність подання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: платіжні документи (чеки) на решту суми 7000 євро, що підтверджують оплату за товар та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; договір з третіми особами, пов'язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки на здійснення платежів третім особам на користь продавця (а. с. 150).

Декларант (ТзОВ «Кастомс Брок Плюс») на запити митниці надіслав листи від 18.04.2017 № 18 та від 19.04.2017 № 19, відповідно до яких повідомлено, що квитанція про сплату ОСОБА_3 7000 євро від 23.03.2017 та договір про купівлю транспортного засобу марки SKODA SUPERB, номер кузова НОМЕР_1, 2016 року виготовлення митному органу надані, а також зазначено, що у ОСОБА_3 відсутня угода із третіми особами щодо зазначеного транспортного засобу та інформація про наявність договорів з третіми особами у продавця, та у зв'язку із поданням усіх документів просив завершити митне оформлення (а. с. 145-146).

Крім того, 19.04.2017 посадовою особою митного органу декларанту також було підготовлено та направлено електронне повідомлення, яким проінформовано, що митницею проаналізовано додатково надані декларантом документи та буде прийнято рішення про коригування митної вартості на оцінюваний товар, а також запропоновано декларанту повідомити митницю про намір провести консультацію щодо вибору методу визначення митної вартості (а. с. 149). У відповідь на зазначене повідомлення, декларант надіслав лист від 19.04.2017 № 20 з проханням проводити консультації виключно в письмовій формі та завершити митне оформлення товару (а. с. 147).

19.04.2017 позивачу було відмовлено у митному оформленні товару та видано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205090/2017/00035. Як зазначено у вказаній картці відмови, м/п «Луцьк» повідомляє про відмову у митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: у зв'язку з прийняттям рішення про визначення митної вартості № UA205110/2017/000006/2 від 19.04.2017. У цій же Картці відмови митний орган роз'яснив вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: приведення рівня митної вартості в графах 12, 45 ВМД у відповідності до рішення про визначення митної вартості № UA205110/2017/000006/2 від 19.04.2017 (а. с. 16).

19.04.2017 Волинська митниця ДФС прийняла рішення про коригування митної вартості товару № UA205110/2017/000006/2, згідно з графою 30 якого митним органом було визначено митну вартість товару «автомобіль легковий бувший у використанні марки SKODA SUPERB, номер кузова НОМЕР_1, 2016 року виготовлення» за ціною 22936,00 євро (замість 14100,00 євро, що була заявлена декларантом). У графі 33 вказаного рішення було зазначено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана, у зв'язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом. Під час опрацювання документів, поданих для підтвердження митної вартості товару, встановлено, що відповідно до договору про купівлю транспортного засобу б/н від 15.03.2017 покупцем сплачено завдаток в розмірі 7100 євро, про що свідчить квитанція, проте квитанція на решту суми 7000 євро відсутня. Також завдаток має бути сплачений покупцем до 15.03.2017, а рахунок-фактура виписана лише 23.03.2017. Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 16.08.2016 автомобіль належить Profі Engineering System AG, а відповідно до товаросупровідних документів продавцем є KAYA Handels Gmbh. Також у висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 467 від 13.04.2017 показник одометра становить 13903 км, а в товарно-супровідних документах - 43000 км. Для підтвердження заявленої митної вартості, на протязі 10 днів, декларанту було запропоновано надати наступні документи: платіжні документи (чеки) на решту суми 7000 євро, що підтверджують оплату за товар та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; договір з третіми особами пов'язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки на здійснення платежів третіми особами на користь продавця. Декларантом надані наступні додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості: квитанцію про оплату на суму 7000 євро. Проте декларантом не надано витребувані митницею документи, а саме не подано договір з третіми особами пов'язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається та рахунки на здійснення платежів третіми особами на користь продавця. Про що повідомлено листом № 19 від 19.04.2017. У поданому до митного оформлення висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 467 від 13.04.2017 експертом розраховано вартість автомобіля марки SKODA SUPERB номер кузова НОМЕР_1, дата виготовлення 2016 рік, що ввозиться на митну територію України в сумі 13976 євро. Експертом зафіксовано пробіг транспортного засобу (фото 6) 13903 км, що на квітень місяць 2017 року є недопробігом. Проте при визначенні вартості оцінюваного товару не враховано наявний недопробіг, тобто процент додаткового збільшення вартості транспортного засобу, що передбачено Методикою товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів № 142/5/2092 від 24.11.2003. Також відповідно до пункту 7.53.5 вищезазначеної Методики: «Довідкові дані, які використовуються під час оцінки й отримані з ресурсів мережі Інтернет, повинні бути роздруковані із зазначенням дати отримання інформації і абсолютної URL-адреси і включені у звіт (акт) про оцінку або у висновок експерта (експертного дослідження)». Проте експертом не дотримано дану вимогу методики, а саме витяги з мережі інтернет (додатки) не містять дати отримання інформації та не містить прямих посилань на URL-адреси. Також зазначено, що дані наведені у експертному висновку прийняті до уваги митницею виключно як джерело довідкової інформації і носять консультаційний характер, та не можуть бути використані для підтвердження вартості на вищевказаний товар. З декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару. У зв'язку з вищевикладеним та керуючись вимогами частини шостої статті 54 МК України передбачено, що у зв'язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України митниця може відмовити у визнанні заявленої декларантом митної вартості. За умови надання, згідно статтею 53 МК України документів, витребуваних митницею, які містять достовірну, об'єктивну інформацію, яка підлягає обчисленню і підтверджує правильність обрання методу визначення митної вартості, митну вартість може бути визнано. У зв'язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) та методу 2б (стаття 60 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (статті 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта. Митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації наявної в каталозі «by Schwacke 2017 PKW-D 2/2017» (стор. 714) та відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092 у редакції наказу Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.07.2009 №1335/5/1159. Рівень митної вартості становить 22963 євро (а. с. 15).

Судом також встановлено, що 20.04.2017 за МД № UA205090/2017/009043 вказаний товар був випущений у вільний обіг в порядку, передбаченому частиною сьомою статті 55 МК України (а. с. 153-154), інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості зазначеного вище товару декларант на митницю не подавав.

Згідно із пунктом 1 частини другої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Частиною третьою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частин першої, другої статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На думку суду, відповідач не довів правомірність оскаржуваного в даній адміністративній справі рішення, з огляду на таке.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості товару «автомобіль легковий, бувший у використанні, марки SKODA SUPERB, номер кузова НОМЕР_1, 2016 року виготовлення» за основним методом (за ціною договору, що складає 14100,00 євро) та надання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. При цьому, позиція відповідача полягає у тому, що подані до митного контролю та оформлення документи не містили усіх даних, необхідних для визначення митної вартості, у зв'язку із чим від декларанта витребовувалися додаткові документи, та оскільки декларантом надано не усі документи для підтвердження заявленої митної вартості, тому митну вартість товару визначено відповідачем за резервним методом, на підставі цінової інформації наявної в каталозі «by Schwacke 2017 PKW-D 2/2017», стор. 714 (а. с. 163) та відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.07.2009 №1335/5/1159), на рівні 22963,00 євро.

Статтею 49 МК України від 13.03.2012 № 4495-VI (з наступними змінами та доповненнями) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв'язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою - третьою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою - третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п'ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою - другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Системний аналіз вказаних положень МК України дає підстави дійти таких висновків.

На виконання такого принципу державної митної справи, як принцип додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб, орган доходів і зборів повинен обґрунтувати причини витребування додаткових документів у разі, якщо документи, які підтверджують митну вартість товарів, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару в документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта. Тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на органі доходів і зборів. У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів. Орган доходів і зборів зобов'язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Вказана правова позиція висловлена у пунктах 2 - 4, 16, 18, 22 розділу «Висновки» Узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу (в редакції від 13.03.2012) - додатку до постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про Довідку щодо узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України в редакції від 13 березня 2012 року» № 2 від 13.03.2017.

На думку суду, виходячи із встановлених обставин справи та досліджених під час судового розгляду доказів, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості вказаного вище товару, виходячи з такого.

З оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів № UA205110/2017/000006/2 від 19.04.2017 вбачається, що додаткові документи були витребувані відповідачем від декларанта у зв'язку з тим, що документи, які були подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом.

Разом з тим, у цьому рішенні відсутнє обґрунтування того, що зазначені недоліки впливають на митну вартість товару. При цьому, суд звертає увагу, що, як уже зазначалося вище, розбіжності у відомостях щодо умов оплати товару в документах, доданих до митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта. Крім того, суд також враховує, що декларант виконав вимоги митниці в частині подання документів щодо оплати товару, а витребувані митницею інші документи (договір з третіми особами, пов'язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається, та рахунки на здійснення платежів третім особам на користь продавця) не були подані у зв'язку з їх відсутністю, та, на думку суду, їх неподання декларантом з об'єктивних причин не може бути підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

При вирішенні спору суд також враховує, що відповідачем були порушені вимоги частин п'ятої, шостої статті 55 МК України, оскільки відповідач не надав доказів проведення письмових консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості, незважаючи на письмову вимогу декларанта, викладену у листі від 19.04.2017 № 20 (а. с. 147), безпідставно вказавши в оскаржуваному рішенні про проведення письмових консультацій.

Суд також погоджується із доводами позивача про порушення відповідачем вимог частини другої статті 64 МК України (за приписами якої митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях), оскільки в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів відсутнє посилання на раніше визнані чи визначені органами доходів і зборів митні вартості.

Суд звертає увагу на приписи пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, відповідно до яких прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

На думку суду, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не відповідає вимогам пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, оскільки не містить наявної в митного органу інформації (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та у ньому відсутнє належне обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої відповідачем, та фактів, які вплинули на таке коригування. Відповідач не виконав обов'язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

При вирішенні даного спору суд також виходить з того, що відповідачем безпідставно не взято до уваги висновок експертного автотоварознавчого дослідження від 13.04.2017 № 467 (а. с. 96-134), яким визначено вартість спірного автомобіля у розмірі 13976 Євро (з урахуванням вартості відновлювального ремонту), відповідач без належного обґрунтування взяв до уваги цінову інформацію з каталогу «by Schwacke 2017 PKW-D 2/2017», використавши Методику товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.07.2009 №1335/5/1159), та не врахувавши належним чином при цьому, що наявність ушкоджень автомобіля, що підтверджується актом про проведення митного огляду, матеріалами фотозйомки висновку експертного автотоварознавчого дослідження від 13.04.2017 № 467 (а. с. 61-62, 98-102) та необхідність проведення його відновлювального ремонту впливають на митну вартість вказаного товару.

На думку суду, подані позивачем до митного оформлення документи є достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товару «автомобіль марки SKODA SUPERB, номер кузова НОМЕР_1, 2016 року виготовлення» за МД № UA205090/2017/008376 від 13.04.2017 у розмірі 14100,00 євро, а відповідач належними та допустимими доказами не довів неправильність заявленої митної вартості, відтак, оскаржуване рішення Волинської митниці ДФС підлягає визнанню протиправним та скасуванню, а позовні вимоги - до задоволення.

Згідно із частиною першою статті 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно присудити за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 640,00 грн., сплачений квитанцією № 0.0.755828430.1 від 28.04.2017 (а. с. 2), та який згідно із випискою був зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України (а. с. 35).

Керуючись статтями 160 - 163 КАС України, на підставі Митного кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №/2017/000006/2 від 19 квітня 2017 року.

Присудити на користь ОСОБА_3 за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці ДФС судовий збір у розмірі 640 гривень 00 копійок (шістсот сорок гривень нуль копійок).

Постанова набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 254 КАС України, та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Суддя В.М.Валюх

Постанова складена у повному обсязі 06 червня 2017 року