Справа № 333/2787/17
Суддя: Герасименко С. Г.
Дата ухвалення: 2017-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №333/2787/17
Провадження № 2-а/333/152/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення адміністративного позову без руху

22 травня 2017 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Герасименко С.Г., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району про зобовязання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

19.05.2017 року позивачі звернулись до суду із адміністративним позовом до Районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району про зобовязання вчинити певні дії.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

До позову не додано доказів в підтвердження обставин викладених в ньому, а саме: позивачі заявляють вимоги до Районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району та зазначають, що відповідач своїм листом від 10.11.2016 року відмовив їм в приватизації квартири, у звязку з ненаданням ними копії ордеру, однак зазначена відмова до позову не надана. Також до позову не додано копії паспортів позивачів, довідок про реєстрацію місця проживання та листа від 02.11.2016 року, яким позивачів проінформовано про неможливість надання їм копії ордеру, на які позивачі посилаються у своїй заяві.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дана позовна заява надійшла до суду 19 травня 2017 року. Проте, у позовних вимогах позивачами не зазначено дату отримання ними відмови відповідача, яку вони вважають неправомірною. З матеріалів, доданих до позовної заяви, випливає, що відповідь на звернення позивачів з питання приватизації житла надана відповідачем 10 листопада 2016 року.

Таким чином, позивачеві слід уточнити зміст позовної заяви, вказавши дату отримання відмови відповідача, виходячи з якої буде визначитися чи був позивачами пропущений строк звернення до суду.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви повинно бути додано документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 88 КАС України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачі при подачі позову просять звільнити їх від сплати судового збору. Однак, жодних підстав звільнення від судового збору вони не наводять, жодних доказів підтвердження того, що вони не можуть сплатити судовий збір суду не надають.

Основною умовою, за якої може мати місце звільнення від сплати судового збору, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.

У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивачів про звільнення їх від сплати судового збору.

При цьому, суд зазначає, що відповідно розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху, в ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 640 грн.

Отже позивачам необхідно сплатити судовий у загальному розмірі 1280 гривень (кожному позивачу 640 гривень).

Крім того, позивачам враховуючи положення ч. 3 ст. 106 КАС України необхідно додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї для подальшого вручення відповідачу.

Відповідно до ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Для усунення недоліків позивачам належить надати суду лист відповідача від 10.11.2016 року, яким він відмовив їм в приватизації квартири, копії паспортів, довідки про реєстрацію місця проживання, лист від 02.11.2016 року, яким позивачів проінформовано про неможливість надання їм копії ордеру, вказати дату отримання відмови відповідача у здійсненні приватизації, сплатити судовий збір загалом у розмірі 1280 гривень та надати суду копії додатків доданих до позовної заяви документів для вручення відповідачу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 106, 108 КАС України суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району про зобовязання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки в строк, який не перевищує пяти днів з дня отримання ними ухвали.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Комунарський районний суд м. Запоріжжя шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом пяти днів з дня проголошення.

Суддя Комунарського районного

суду м. Запоріжжя С.Г.Герасименко