Справа № 296/6471/16-а
Суддя: Майор Г.І.
Дата ухвалення: 2017-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Шалота К.В.
Суддя-доповідач:ОСОБА_1
УХВАЛА

іменем України

"31" травня 2017 р. Справа № 296/6471/16-а

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Майора Г.І.

суддів: Бучик А.Ю.

ОСОБА_2,

за участю секретаря судового засідання Витрикузи В.П.,

позивача ОСОБА_3, представника відповідача ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Корольовського районного суду м. Житомира від "19" грудня 2016 р. у справі за позовом ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Житомирській області про визнання дій незаконними та скасування постанови про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2016 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач), в якому просив визнати незаконними дії відповідача та скасувати постанову №141-ф від 19.07.2016 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП.

Постановою Корольовського районного суду м. Житомира від 19.12.2016 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно- будівельної інспекції у Житомирській області про визнання дій незаконними та скасування постанови про накладення штрафу відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ОСОБА_3 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вищевказане рішення та прийняти нове, яким позов задовольнити. В апеляційній скарзі позивач посилається на незаконність, необєктивність та необґрунтованість оскаржуваного рішення, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що є підставою для скасування судового рішення.

В судовому засіданні позивач доводи апеляційної скарги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача в засіданні суду заперечив проти доводів апеляційної скарги. Уважає, що постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, а тому просив залишити її без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального законодавства, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що 20.05.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5 складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3, згідно якого останнім було виконано будівельні роботи з будівництва гаража на два автомобіля за адресою: пров. 4-й Першотравневий, 14 у м. Житомирі, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, всупереч ст.ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівельної діяльності" та п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. №553 (а.с. 26).

Постановою головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5 по справі про адміністративне правопорушення № 141-ф від 19.07.2016 року, ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 гривень (а.с.4).

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач діяв в межах своїх повноважень, правомірно, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, виніс постанову в справі про адміністративне правопорушення відносно позивача за ст. 188-42 ч. 2 КУпАП, наклавши на нього адміністративне стягнення в межах санкції зазначеної статті у виді штрафу в мінімальному розмірі.

Колегія суддів погоджується з таким висновком виходячи з такого.

Відповідно до ст. 188 -42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ст. 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

У відповідності до ст. 251 КУпАП, доказами, в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

З матеріалів справи вбачається, що приписом №67 від 20.09.2012, який позивачем не оскаржений і є чинний зобов'язано ОСОБА_3 зупинити виконання будівельних робіт з будівництва гаража на два автомобіля за вищевказаною адресою до подання до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Житомирській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт, згідно Порядку виконання будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011.

Слід вказати, що на під час проведення проведення перевірки у вересні 2012 року позивачем виконані будівельні роботи з влаштування фундаментів гаража, кладки стін з ракушняка та цегли,, а під час проведення позапланової перевірки у травні 2016 року позивачем виконані роботи будівельні роботи з влаштування перекриття гаража та встановлення воріт.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання, зокрема, полягає в контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об'єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 15 вказано Закону передбачено, що компетенція центрального спеціально уповноваженого органу з питань містобудування та архітектури визначається положенням, яке затверджується відповідно до закону. Окремі функції органів з питань містобудування та архітектури визначаються законодавством.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Відповідно до Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 17 Порядку № 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Отже, відповідач вправі здійснювати перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, розглядати справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок, накладати штрафи відповідно до закону та видавати обов'язкові для виконання приписи.

Відповідно до статті 188-42 КУпАП адміністративним правопорушенням є невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, яке тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі справи вбачається, що при проведенні первинної перевірки зафіксовано факт порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та внесено припис про їх усунення.

Під час проведення повторної перевірки відповідачем встановлено, що виявлені порушення не усунуті. На цій підставі органом Державної архітектурно-будівельної інспекції складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання: при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката. іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, оскаржувати постанови. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщання про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З матеріалів справи убачається, що позивач особисто брав участь у проведенні позапланової перевірки, надавав необхідні документи та письмові пояснення.

З матеріалами перевірки позивач був ознайомлений, від підпису та отримання акту перевірки, припису та протоколу відмовився, про що зроблено відповідний запис. 24.05.2016 акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис надіслані ОСОБА_3 рекоментованим листом з повідомленням.

Про дату і час розгляду справи про адміністративне правопорушення позивача було повідомлено належним чином, але позивач не з'явився на розгляд справи та про причини неявки не повідомив.

Таким чином, відповідачем при притягненні позивача до адміністративної відповідальності дотриманий передбачений законом процесуальний порядок.

Згідно ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції дав належну оцінку обставинам справи, вірно застосував законодавство, яке регулює ці правовідносини та ухвалив правильне рішення, яке відповідає вимогам матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, постанову Корольовського районного суду м. Житомира від "19" грудня 2016 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Г.І. Майор

судді: А.Ю.Бучик

ОСОБА_2

Повний текст cудового рішення виготовлено "06" червня 2017 р.

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: ОСОБА_3 пров. 4-й Першотравневий, 14,м.Житомир,10014

3- відповідачу/відповідачам: Державна архітектурно-будівельна інспекція України бульвар Лесі України,26,м.Київ,01133 Державна архітектурно-будівельна інспекція України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Житомирській області майдан ім.С.П.Корольова,12,м.Житомир,10014

4-третій особі: - ,