Справа № 804/2857/17
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2017-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 травня 2017 р. Справа № 804/2857/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіБондар М. В.
при секретаріГерманюк Т.В.,
представника позивача представника відповідача Бажана В.П., Дерець Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування рішення та картки відмови, -
10 травня 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» (далі - ТОВ «АТБ-маркет», позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби (далі - Дніпропетровська митниця ДФС, відповідач), в якому просить:
- скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 14.12.2016 року №110100011/2016/200099/2;
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач не погоджується з оскаржуваними рішеннями, вважає їх такими, що прийняті з порушенням вимог законодавства, оскільки декларантом надані всі необхідні документи для здійснення митного оформлення товару, а наведені митницею обставини не свідчать про надання позивачем непідтверджених відомостей щодо товару. Недоліки у висновку експерта є технічними помилками, позивачем повторно надано виправлений висновок експерта. Відповідач не уповноважений застосувати Митні правила КНР з заповнення експортно-імпортної вантажної митної декларації, затверджені Маніфестом ДТУ КНР №52 у 2008 році, а також проводити перевірку відповідності документів цим правилам. В рішенні про коригування митної вартості не зазначені джерела інформації, що використовувались митним органом для визначення митної вартості.
Представник відповідача в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні позову, надала суду письмові заперечення, в обґрунтування яких зазначено, що декларант звертає увагу тільки на формальності щодо порядку визначення номеру коносаменту та залишає поза увагою факт зберігання товару у проміжок часу з моменту оформлення декларації до моменту завантаження на борт судна. У наданому висновку експерта Дніпропетровської ТПП від 07.12.2016 року №ГО-5355/2 наявні відомості, що унеможливлюють перевірку ідентифікації компанії та перевірку сфери її діяльності, цінових даних, розміщених на сайті, що не дозволяє впевнитись у достовірності заявлених даних. Переклад декларації країни експорту відрізняється від сканованої копії та не відповідає порядку та змісту декларації КНР. Визначена митна вартість товарів ґрунтується на митній вартості товару за ЕМД від 26.11.2016 року №110100001/2016/229660, визнану митним органом, - 2,2 дол./кг. При цьому, митна вартість товару, оформленого за ЕМД від 26.11.2016 року №110100001/2016/229660, самостійно заявлена декларантом за резервним методом визначення митної вартості на підставі висновку експерта від 23.11.2016 року №ГО-5187.
Представники сторін в судовому засіданні підтримали обрані правові позиції.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Судом встановлено, що для митного оформлення ТОВ «АТБ-маркет» 02.12.2016 року подало до Дніпропетровської митниці ДФС митну декларацію №110100001/2016/230391 (відправник Ningbo B&B International Traiding Co. Ltd в режимі ІМ 40 ДЕ (а.с.35-36).
В графі 31 МД №110100001/2016/230391 наведено опис товару, а саме:
- ганчірки для прибирання та витирання пилу не трикотажні: - арт. ВВ-АL0445-015-Набір серветок із мікрофібри 4 штуки, 30х30 - 9000 наборів, торгівельна марка: Ningbo B&B International Traiding Co. Ltd, Китай.
- зовнішньоекономічний контракт від 12.02.2015 року №2886-NB/СН;
- специфікація до зовнішньоекономічного контракту від 20.10.2016 року №50;
- рахунок-фактура (інвойс) від 20.10.2016 року №АТВ47;
- міжнародна автомобільна накладна (СМR) від 30.11.2016 року №7572;
- коносамент від 25.10.2016 року №MRFB16109053;
- договір транспортного експедирування від 02.07.2015 року №02-2015-7;
- рахунок від 02.12.2016 року №768/1 на оплату морського перевезення за межами території України;
- рахунок від 02.12.2016 року №768/1 на оплату навантажувально-розвантажувальних робіт, ТЕО в порту, авто доставки по території України;
- генеральний договір добровільного страхування вантажів від 01.02.2016 року №01г6д;
- заява на страхування окремого перевезення вантажу від 04.11.2016 року №1423.
Митна вартість товару заявлена за ціною контракту (основний метод) відповідно до статті 58 Митного кодексу України.
02.12.2016 року відповідачем направлено позивачу повідомлення (ідентифікатор повідомлення 33adb8ac-c790-46e2-a836-e1d0ddfe2b4a, в якому зазначено, що внаслідок спрацювання заходу АСАУР форми контролю 105-2 позивачу необхідно надати додаткові документи, підтверджуючи митну вартість заявленого товару, форми контролю №202-1 необхідно надати товар для проведення часткового митного огляду та проведення цифрового фотографування, форми контролю 902-1 необхідно проведення зважування товару №3 та проведення цифрового фотографування (а.с.40-40а).
02.12.2016 року за вих. №02 позивач повідомив митницю про бажання надати додаткові документи (а.с.41).
05.12.2016 року за вих. №03 позивачем на повідомлення 33adb8ac-c790-46e2-a836-e1d0ddfe2b4a від 02.12.2016 року надано додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме (а.с.42):
- прас-лист виробника;
- комерційну пропозицію виробника;
- заявку на перевезення вантажу;
- тендер на перевезення вантажу;
- копію митної декларації країни відправлення.
05.12.2016 року відповідачем сформовано друге повідомлення (ідентифікатор повідомлення 2b297377-8b23-4631-8dbe-9d204e1bb3db), в якому зазначено, що наданий декларантом прайс-лист від 01.10.2016 року містить цінову інформацію виключно щодо позицій інвойсу від 20.10.2016 року №АТВ047; документом, наданим декларантом в якості тендера на проведення перевезення від 12.10.2016 року, є роздруківка, яка не містить відомостей про замовника та інформація якої не завірена будь-яким способом; декларантом надано копію митної декларації країни відправлення від 22.10.2016 року, при цьому, коносамент, відомості про який зазначені в копії митної декларації країни відправлення, датовано 25.10.2016 року, тому дата копії митної декларації країни відправлення не кореспондується з датою зазначеного у ній коносаменту (а.с.43-45).
Вказаним повідомленням вимагалося протягом 10 календарних днів додатково надати:
- виписку з бухгалтерської документації;
- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару та сировини;
- переклад документів, які містять дані, що є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації, а також повідомити про бажання або відмову надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.
08.12.2016 року за вих. №1 позивачем на повідомлення 2b297377-8b23-4631-8dbe-9d204e1bb3db від 05.12.2016 року надано додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме (а.с.46-48):
- переклад коносамента MRFB16109053 від 25.10.2016 року;
- переклад інвойсу №АТВ047 від 20.10.2016 року;
- переклад експортної митної декларації країни відправлення;
- висновок Дніпропетровської ТПП №ГО-5355/2 від 07.12.2016 року;
- лист представника перевізника в порту відправлення.
13.12.2016 року за вих. №4 позивачем на повідомлення 285e4339-6b58-4551-bd7c-727cf5278ebd від 08.12.2016 року надано додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме (а.с.52):
- роз'яснення експерта ДТПП, надані листом №2000/03-19-ГО від 13.12.2016 року;
- висновок експерта ТПП №ГО-5394 від 09.12.2016 року.
13.12.2016 року відповідачем сформовано четверте повідомлення (ідентифікатор повідомлення 0b7976f4-c0fa-4425-8d22-f7d37b8e675c), в якому зазначено, що переклад декларації країни експорту відрізняється від сканованої копії та не відповідає порядку та змісту декларації КНР («Митні правила КНР з заповнення експортно-імпортної вантажної митної декларації», затверджені Маніфестом ДТУ КНР №52 у 2008 році), а саме: гр. 8 - Одержувач, гр. 33 - Призначення/виробник, 34 - Маркування/примітки, гр. 37 - Назва продукції , розмір та марка, гр. 39 - Країна походження (регіон), тощо. На інформацію позивача щодо прайс-листа зазначено, що ДСТУ у розділі «Товарознавство» (3993-2000) наведені тлумачення зазначеного поняття. За наданим висновком експерта Дніпропетровської ТПП від 09.12.2016 року №ГО-5394 (у виправленому варіанті) перевірити числове значення не вбачається можливим, бо не зазначено початкових цінових відомостей від яких здійснено аналіз та коригування. Відсутні використані коефіцієнти коригування за оцінюваною партією товару. Враховуючи зазначене, митниця просила письмово повідомити про бажання або відмову надати інші додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару (а.с.53-54).
14.12.2016 року за вих. №5 на повідомлення 0b7976f4-c0fa-4425-8d22-f7d37b8e675c від 13.12.2016 року позивачем надано копію імпортної МД від 06.09.2016 року №110100001/2016/221763 з товаром №4 для порівняння заявленої митної вартості з аналогічним товаром, звернуто увагу митного органу, що у вказаній МД від 06.09.2016 року та поточній МД №110100001/2016/230391 від 02.12.2016 року фігурує один і той самий виробник (а.с.55).
З вказаного рішення про коригування митної вартості товарів вбачається наступне:
- наданий декларантом прайс-лист від 01.10.2016 року містить цінову інформацію виключно щодо позицій інвойсу від 20.10.2016 року №АТВ047. Документом, наданим декларантом в якості тендера на проведення перевезення від 12.10.2016 року, є роздруківка, яка не містить відомостей про замовника та інформація якої не завірена будь-яким способом;
- декларантом надано копію митної декларації країни відправлення від 22.10.2016 року, при цьому, коносамент, відомості про який зазначені в копії митної декларації країни відправлення, датовано 25.10.2016 року. Враховуючи вказане, дата копії митної декларації країни відправлення не кореспондується з датою зазначеного у ній коносаменту, наявна вірогідність надання декларантом до митниці непідтверджених відомостей стосовно поставки оцінюваної партії товару;
- переклад декларації країни експорту відрізняється від сканованої копії та не відповідає порядку та змісту декларації КНР («Митні правила КНР з заповнення експортно-імпортної вантажної митної декларації», затверджені Маніфестом ДТУ КНР №52 у 2008 році), а саме: гр. 8 - Одержувач, гр. 33 - Призначення/виробник, 34 - Маркування/примітки, гр. 37 - Назва продукції , розмір та марка, гр. 39 - Країна походження (регіон), тощо. На інформацію позивача щодо прайс-листа зазначено, що ДСТУ у розділі «Товарознавство» (3993-2000) наведені тлумачення зазначеного поняття. За наданим висновком експерта Дніпропетровської ТПП від 09.12.2016 року №ГО-5394 (у виправленому варіанті) перевірити числове значення не вбачається можливим, бо не зазначено початкових цінових відомостей від яких здійснено аналіз та коригування. Відсутні використані коефіцієнти коригування за оцінюваною партією товару. Зазначене унеможливлює прийняття ринкової вартості за висновком такою, що піддається обчисленню.
У відповідності з частини 2 статті 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У відповідності зі статтею 54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Статтею 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
У відповідності з частиною 2 статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.
З матеріалів справи вбачається, що 12.02.2015 року між ТОВ «АТБ-маркет» (покупець) та Ningbo B&B International Traiding Co. Ltd, Китай (продавець) укладено контракт №2886-NB/CH на поставку продукції, згідно умов якого продавець зобов'язується поставити товар, а покупець прийняти його та оплатити на умовах, що визначені у цьому контракті. Відповідно пункту 2.1 контракту сума контракту складає суму усіх специфікацій, які будуть підписані сторонами на протязі строку дії контракту. Вартість одиниці товару вказана в специфікаціях до цього контракту. На підставі пункту 4.1 контракту товар має бути поставлений на умовах FOB-Нингбо, КНР (згідно з «Інкотермс-2000»), якщо інше не передбачено в специфікації. Пунктом 4.3 контракту визначено, що продавець зобов'язаний протягом 2 робочих днів після оплати відправити покупцю кур'єрською поштою оригінали наступних документів: рахунок-фактуру (інвойс), сертифікат походження товару, коносамент, пакувальний лист, сертифікат якості. Відповідно пункту 10.1 цей контракт набирає чинності з моменту його підписання повноважними представниками та діє на протязі 2 років (а.с.58-60).
Продавцем направлено на адресу позивача прайс-лист та коносамент з перекладом (а.с.62-64).
Вирішуючи спір по суті, суд зазначає, що згідно зі статтею 53 Митного кодексу України прайс-лист не є документом, який обов'язково подається для підтвердження заявленої митної вартості товару та обраного методу її визначення. Зазначаючи про те, що наданий декларантом прайс-лист від 01.10.2016 року містить цінову інформацію виключно щодо позицій інвойсу від 20.10.2016 року №АТВ047 відповідачем не вказано, яким нормам чинного законодавства це суперечить.
Чинним законодавством України не встановлено будь-яких вимог до форми та змісту прас-листів, не передбачено переліку реквізитів, які має містити прайс-лист. Досліджуваний прайс-лист від 01.10.2016 року оформлювався виробником товару у довільній формі, з його змісту вбачається, що ціни, вказані в ньому відповідають цінам, зазначеним у специфікації до контракту, інвойсу, митній декларації країни відправлення, а тому судом не встановлено будь-яких розбіжностей.
Суд зазначає, що з аналізу статті 53 Митного кодексу України вбачається, що документи про проведення тендеру на перевезення є додатковими документами, носять інформаційний характер та подаються до митного оформлення з метою підтвердження транспортної складової митної вартості. Зазначений документ - є витягом з електронних торгів, що проводяться в он-лайн режимі з метою визначення перевізника вантажу та істотних умов перевезення.
З огляду на зазначене, є безпідставним твердження відповідача про те, що роздруківка, надана декларантом в якості тендера на проведення перевезення від 12.10.2016 року не містить відомостей про замовника та інформація якої не завірена будь-яким способом.
Щодо такої підстави для відмови у митному оформленні товарів, як коносамент, відомості про який зазначені в копії митної декларації країни відправлення, датованою 25.10.2016 року, та дати яких не кореспондуються між собою, суд виходить із того, що вантажовідправник має інформацію щодо номера коносамента з моменту бронювання контейнеру. Номер коносамента присвоєно в електронній базі коносаментів перевізника (судохідної лінії). Після бронювання контейнеру вантажовідправник отримує драфт коносамента з номером, який у подальшому не може бути змінено. Інформація, що вказана в драфті коносамента, вантажовідправник може використовувати для цілей митного оформлення, а саме, під час складання експортної митної декларації, що є усталеною практикою для митних формальностей стосовно товарів, які експортуються з КНР. Дата складання коносаменту проставляється під час оформлення оригінала та може співпадати з датою завантаження товару на борт судна. Вищенаведене пояснює наявність реквізиту коносамента (номер) в експортній декларації країни відправлення, що видана раніше.
Суд зазначає про протиправність тверджень відповідача про те, що переклад декларації країни експорту відрізняється від сканованої копії та не відповідає порядку та змісту декларації КНР у відповідності до Митних правил КНР з заповнення експертно-імпортної вантажної митної декларації, затверджених Маніфестом ДТУ КНР №52 у 2008 році, оскільки відповідно до частини 1 статті 1 Митного кодексу України законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відповідач не уповноважений застосовувати митні правила КНР з заповнення експортно-митної декларації, оскільки вони не є ратифікованими на території України та їх дотримання не є обов'язковим для декларанта.
Згідно частини 2 статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов'язковими для застосування на всій території України
Суд не приймає до уваги висновки митного органу, складені під час розгляду висновку експерта Дніпропетровської торгово-промислової палати від 07.12.2016 року №ГО-5355/2, оскільки відповідача листом від 13.12.2016 року №2000/03-19-Го повідомлено про технічні помилки, допущені експертом у вказаному висновку, та надано виправлений висновок експерта Дніпропетровської торгово-промислової палати від 09.12.2016 року №ГО-5394, який є обов'язковим до застосування на території України.
За таких обставин, у відповідача необґрунтовано виникли сумніви щодо правильності визначення митної вартості товару з застосуванням методу визначення митної вартості товарів за ціною контракту, оскільки судом не встановлено розбіжностей у наданих декларантом документах.
Щодо тверджень представника відповідача про те, що у зв'язку із спрацюванням заходу АСАУР форми контролю 105-2 у відповідача були правові підстави для витребування у позивача додаткових документів, суд зазначає, що частиною 3 статті 53 Митного кодексу України передбачені три підстави витребування додаткових документів у декларанта: у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Цей перелік є вичерпним, та у разі спрацювання системного заходу АСАУР форми контрою 105-2 посадові особи відповідача мають перевірити відомості, що містяться у документах, які підтверджуються заявлену митну вартість товарів.
Також, суд звертає увагу, що в повідомленнях 285e4339-6b58-4551-bd7c-727cf5278ebd від 08.12.2016 року та 0b7976f4-c0fa-4425-8d22-f7d37b8e675c від 13.12.2016 року відсутній перелік додаткових документів, які необхідно надати, не зазначено які конкретно відомості щодо числових значень складової митної вартості товару чи ціни, яка була сплачена за цей товар, підлягають перевірці.
Приймаючи рішення по суті та задовольняючи позовні вимоги, суд виходить із принципу правової визначеності, який являє собою сукупність вимог до організації та функціонування правової системи з метою забезпечення стабільного правового положення людини шляхом вдосконалення процесів правотворчості та правозастосування.
Європейським судом принцип правової визначеності викладено наступним чином: верховенство права передбачає, що органи державної влади повинні бути обмежені у своїх діях заздалегідь встановленими та оголошеними правилами, які дають можливість передбачити з великою точністю примусові заходи, що будуть застосовані представниками влади в тій чи іншій ситуації. Беручи це до уваги, особа може впевнено планувати свої дії.
Особа, діючи у відповідності до встановленої законодавством України поведінки у рамках певних обставин, очікує досягнення певного результату та прогнозує конкретні ситуації у правовідносинах з контролюючим органом.
Отже, встановивши розбіжності в обов'язкових документах, що підтверджують заявлену митну вартість товарів, митним органом повинно бути чітко обґрунтовано підстави та перелік додаткових документів, що необхідно надати, не обмежуючи права ТОВ «АТБ-маркет» на митне оформлення товарів за заявленою митною вартістю у разі надання необхідних документів.
У відповідності зі статтею 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
В свою чергу статтею 55 Митного кодексу України визначено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що питання контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, як і визначення методу її обчислення у встановленому законом порядку в разі виникнення обґрунтованого сумніву, відносяться до виключної компетенції митних органів.
Проте, з аналізу оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, судом встановлено, що відповідачем не обґрунтовано належним чином виникнення сумнівів щодо заявленої позивачем митної вартості, не конкретизовано підстави незастосування попередніх методів визначення митної вартості. Загальні посилання на норми Митного кодексу України щодо причин незастосування того чи іншого методу визначення митної вартості не є належним обґрунтуванням прийнятого рішення. Наведені представником відповідача доводи не є належним обґрунтуванням для застосування резервного методу при визначенні митної вартості товару та доказом неможливості застосування попередніх п'яти методів визначення митної вартості.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем оскаржувані рішення були винесені не у відповідності з вимогами чинного законодавстві, доводи позовної заяви є обґрунтованими та підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.
З огляду на викладене, суд вважає правомірним задоволення позову у повному обсязі.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд присуджує понесені витрати на користь позивача, а саме документально підтверджені позивачем судові витрати - судовий збір, сплачений згідно платіжного доручення від 04.05.2017 року №874869 в сумі 3200 грн.
Керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування рішення та картки відмови - задовольнити повністю.
Скасувати рішення Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про коригування митної вартості товарів від 14.12.2016 року №110100011/2016/200099/2.
Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» за рахунок бюджетних асигнувань Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби судовий збір у розмірі 3200 грн.
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку та строки, визначені статті 186 Кодексу адміністративного судочинства України та набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складений 6 червня 2017 року.

Суддя М.В. Бондар