Справа № 490/5181/16-а
Суддя: Золотніков О.С.
Дата ухвалення: 2017-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2017 р.м.ОдесаСправа № 490/5181/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Мамаєва О.В.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого Золотнікова О.С.,

суддів Осіпова Ю.В. та Скрипченка В.О.,

при секретарі Мадюді В.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на постанову Центрального районного суду міста Миколаєва від 21 липня 2016 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (далі Управління ДАБІ у Миколаївській області) про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 10 травня 2016 року № 92 із закриттям провадження у вказаній справі.

В обґрунтування позову зазначалось, що оскарженою постановою відповідача ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн.. На думку позивача, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності підлягає скасуванню, оскільки винесена з порушенням вимог процесуального закону, і, крім того, позивачем дотримано вимоги містобудівного законодавства.

Постановою Центрального районного суду міста Миколаєва від 21 липня 2016 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено. Скасовано постанову Управління ДАБІ у Миколаївській області від 10 травня 2016 року № 92 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП. Закрито провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, за відсутністю в діях позивача складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись з постановленим по справі судовим рішенням, начальник Управління ДАБІ у Миколаївській області в апеляційній скарзі зазначає, що судом порушено норми матеріального права, а саме положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про архітектурну діяльність» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553. На думку апелянта, притягнення позивача до адміністративної відповідальності Управлінням ДАБІ у Миколаївській області було здійснено з дотриманням вимог чинного законодавства. У зв'язку з викладеним в апеляційній скарзі ставиться питання про скасування постанови суду першої інстанції з винесенням нової постанови про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, виступ представника позивача про залишення постанови суду першої інстанції без змін, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Судом встановлено, що 27 квітня 2016 року посадовою особою Управління ДАБІ у Миколаївській області проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_3 на об'єкті будівництва «Садибний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1».

За результатами перевірки складено акт від 27 квітня 2016 року, припис про усунення порушень від 27 квітня 2016 року за № 139, а також протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 від 27 квітня 2016 року.

Постановою відповідача по справі про адміністративне правопорушення від 10 травня 2016 року № 92 ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, з накладенням штрафу у розмірі 1700 грн..

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що позивачем не порушено законодавство у сфері містобудівної діяльності щодо додержання містобудівних умов та обмежень під час проектування та будівництва об'єкту.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно п. 1 названого Порядку він визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

На підставі п. 6 Порядку плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 9 Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (п. 11 Порядку).

Матеріалами справи встановлено, що 27 квітня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ у Миколаївській області Марштупою М.М. проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_3 на об'єкті будівництва «Садибний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1».

В ході перевірки встановлено, що передача замовнику будівництва проектної документації для виконання будівельних робіт на вказаному об'єкті, розробленої ПП «А-Архітектор» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_2, відбулась з порушенням вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: без отримання необхідних вихідних даних, передбачених містобудівними умовами та обмеженнями забудови земельної ділянки, виданими Управлінням містобудування та архітектури Миколаївської міської ради від 9 грудня 2015 року № 122/15-4130 (технічних умов в частині забезпечення пожежної та техногенної безпеки), чим порушено ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 29 та ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також ч. 1 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність». За висновками перевірки, будівельні роботи на вказаному об'єкті станом на момент перевірки виконувались без належно затвердженого проекту, що є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом у відповідності до вимог ст. 376 Цивільного кодексу України.

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 27 квітня 2016 року, в якому зазначені наведені вище порушення законодавства (а. с. 7-10).

Крім того, за результатами перевірки Інспекцією ДАБК у Миколаївській області видано припис від 27 квітня 2016 року за № 139 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, а також складено протокол від 27 квітня 2016 року стосовно ОСОБА_2 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а. с. 11, 12).

10 травня 2016 року відповідачем винесено оскаржену постанову за № 92, якою ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, з накладенням штрафу у розмірі 1700 грн..

Оцінюючи оскаржену постанову відповідача про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

ОСОБА_2, як головного архітектора проекту, притягнуто до відповідальності за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, якою за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження категорії складності об'єкта будівництва передбачена адміністративна відповідальність у вигляді накладення штрафу на головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта, інших відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов'язаних із створенням об'єктів архітектури, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат, від дев'ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані:

додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування;

не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови;

не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.

Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Згідно ч. 2 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

На підставі ч. 1 ст. 29 названого Закону основними складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Частиною 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Як зазначено вище, під час перевірки відповідачем встановлено порушення ОСОБА_2, як головним архітектором проекту по об'єкту будівництва «Садибний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1», вимог містобудівного законодавства щодо проектної документації, а саме відсутність технічних умов в частині забезпечення пожежної та техногенної безпеки.

Зокрема, в акті перевірки зазначено, що відповідно до листа Головного управління ДСНС України в Миколаївській області від 2 березня 2016 року № 1014-1229-16 вбачається, що технічні умови до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки для розроблення проектної документації на будівництво об'єкта не видавались.

Проте, згідно пунктам 2, 3 та 4 Правил надання технічних умов до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки, затверджених наказом Міністерство оборони України від 14 листопада 2013 року № 771 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 листопада 2013 року за № 1988/24520), фізична чи юридична особа, яка має намір отримати технічні умови до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки для забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, дотримується вимог цих Правил.

Технічні умови до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки - комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки, які відповідають його розрахунковим параметрам і є складовою вихідних даних для проектування об'єкта будівництва.

Технічні умови надаються безоплатно на добровільних засадах за зверненням фізичних чи юридичних осіб Державною службою України з надзвичайних ситуацій та її територіальними органами.

Матеріалами справи встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_3 на об'єкт будівництва «Садибний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1» були отримані Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, видані Управлінням містобудування та архітектури Миколаївської міської ради від 9 грудня 2015 року за № 122/15-4130, у пункті 6 яких зазначено, що мінімально допустимі відстані від об'єктів, які проектуються до існуючих будинків та споруд - у відповідності з ДБН 360-92* і БНтаП та технічними умовами головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (отримати у встановленому порядку у разі необхідності). Забезпечити заходи пожежної та техногенної безпеки (а. с. 13-14).

Аналізуючи зміст наведених вище положень мостобудівного законодавства, апеляційний суд приходить до висновку, що технічні умови щодо пожежної та техногенної безпеки надаються на добровільних засадах за зверненням зацікавлених осіб до органів ДСНС України, тобто зазначене питання вирішується замовником за власним розсудом.

Матеріалами справи встановлено, що замовник будівництва ОСОБА_3 наміру щодо звернення за отриманням відповідних технічних умов з питань пожежної та техногенної безпеки для розробки проекту будівництва об'єкту не виявила (а. с. 16).

При цьому, як зазначено вище, п. 6 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, виданих Управлінням містобудування та архітектури Миколаївської міської ради від 9 грудня 2015 року за № 122/15-4130, було передбачено отримання технічних умов головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області виключно у разі необхідності.

Посадовою особою відповідача у документах, складених за результатами перевірки, не зазначено в чому саме полягає необхідність отримання технічних умов з питань пожежної та техногенної безпеки для розробки проекту садибного будинку.

Отже, з урахуванням викладеного, позивачем, як головним архітектором проекту по об'єкту будівництва «Садибний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1», дотримано вимоги положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, щодо додержання містобудівних умов та обмежень під час проектування та будівництва на зазначеному вище об'єкті.

На підставі викладеного, висновок суду першої інстанції про скасування постанови відповідача від 10 травня 2016 року № 92 про накладення на позивача штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, із закриттям провадження у вказаній справі, є правильним.

Враховуючи, що судом першої інстанції повно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції на підставі ст. 200 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржену постанову районного суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206, 254 КАС України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області залишити без задоволення, а постанову Центрального районного суду міста Миколаєва від 21 липня 2016 року - без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 29 травня 2017 року.

Головуючий: О.С. Золотніков

Судді: Ю.В. Осіпов

В.О. Скрипченко