Справа № 826/536/17
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2017-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову в роз'ясненні судового рішення

12 травня 2017 року м. Київ № 826/536/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» про роз'яснення ухвали суду в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» до Кабінету Міністрів України, Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві за участю третьої особи - Міністерства фінансів України про визнання протиправними та скасування рішень, визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» до Кабінету Міністрів України, Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві за участю третьої особи - Міністерства фінансів України про визнання протиправними та скасування рішень, визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 24.01.2017 року залишено позовну заяву без руху у зв'язку з ненаданням доказів сплати судового збору у розмірі 4134,00 грн. При цьому, позивачу роз'яснено підстави залишення позовної заяви без руху та реквізити, на які необхідно сплатити суму судового збору.

Позивач звернувся до суду із заявою про роз'яснення ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.01.2017 р., в якій просить роз'яснити:

- Чому суддя ОАС міста Києва Аблов Є.В. у резолютивній частині ухвали від 24 січня 2017 року про залишення позовної заяви без руху замість висновків зазначив команди, хто саме має ці команди виконувати і з якого моменту починає обраховуватися строк усунення недоліків адміністративного позову?;

- Чому суддя ОАС міста Києва Аблов Є.В., постановляючи 24 січня 2017 року у справі №826/536/17 ухвалу про залишення без руху позовної заяви в порядку ст.108 КАС України, діє як суд, адже у статті 108 КАС України прямо зазначено, що таку ухвалу постановляє суддя?;

- Чому і на підставі якого закону суддя ОАС міста Києва Аблов Є.В. не керувався принципом верховенства права і замінив предмет спору у справі №826/536/17 з визнання оскаржуваних Позивачем рішень та бездіяльності незаконними на визнання оскаржуваних Позивачем рішень та бездіяльності протиправними, адже Позивач не заявляв позовних вимог про визнання рішень та бездіяльності відповідачів протиправними?;

- Чому, на підставі якого закону і яким чином суддя ОАС міста Києва Аблов Є.В. викинув з числа осіб, які беруть участь у справі №826/536/17, відповідача Верховну Раду України, адже Позивач притягнув цей орган державної влади до участі у справі як відповідача, зазначив про це у позові, звернув до ВР України дві позовні вимоги і навіть додав до позову копії документів для цього органу?;

- Чому суддя ОАС міста Києва Аблов Є.В. після одержання позовної заяви Позивача не керувався принципом верховенства права, адже до позовної заяви було додано документ про сплату судового збору, і в цій частині позовна заява відповідає вимогам ч.3 ст.106 КАС України?;

- Чому суддя ОАС міста Києва Аблов Є.В. перевірив не зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, а повноту сплати такого збору, адже Закон України "Про судовий збір" вимагає від суду перевіряти не повноту зарахування судового збору, а лише факт такого зарахування?;

- Чому суддя ОАС міста Києва Аблов Є.В. поставив допуск Позивача до суду у залежність від повноти (на думку судді) сплати судового збору, адже відповідно до частини першої статті 98 КАС України суд (не суддя!) вирішує питання щодо судових витрат у постанові суду або ухвалою?;

- Чому Аблов Є.В., обраний суддею безстроково до дня набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року №1401-УІІІ "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя), продовжує здійснювати свої повноваження як суддя, адже дія підпункту 3 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України поширюється лише на суддів, обраних безстроково 3 дня набрання чинності цим Законом?";

- Чому перший та третій абзаци частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" визначають правила га практичний приклад оплати судовим збором подання до суду позовних заяв майнового та немайнового характеру, а дію розташованого між ними другого абзацу частини третьої цієї статті суддя ОАС міста Києва Аблов Є.В. поширив на справу №826/536/17 за позовом лише немайнового характеру з кількома позовними вимогами?.

Вирішуючи заяву про роз'яснення по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 170 КАС України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення протягом десяти днів із повідомленням заявника (особи, яка бере участь у справі, державного виконавця, які звернулися із заявою про роз'яснення судового рішення) та осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Відповідно до постанови ВАС України від 06.05.2010 р. підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

В заяві про роз'яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

Суд звертає увагу, що зі змісту заяви позивача вбачається, що останній звернувся до суду за роз'ясненням не з підстав незрозумілості резолютивної частини рішення, а у зв'язку з необхідністю роз'яснення мотивувальної частини ухвали суду.

Водночас, в даній ухвалі судом наведено підстави залишення позовної заяви без руху та порядок усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Зважаючи, що позивачем не наведено в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, а зазначено про необхідність роз'яснення питань, які стосуються порядку та підстав прийняття ухвали про залишення позовної заяви без руху, що згідно чинного законодавства не може вважатись підставою для звернення до суду із заявою про роз'яснення виконання рішення, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви та відсутність підстав для її задоволення.

Зважаючи на викладене, керуючись статтями 160, 165, 170 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» про роз'яснення ухвали суду від 24.01.2017 року в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» до Кабінету Міністрів України, Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві за участю третьої особи - Міністерства фінансів України про визнання протиправними та скасування рішень, визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинити дії.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання ухвали апеляційної скарги.

Суддя Є.В. Аблов