Справа № 688/4286/16-а
Суддя: Козачук С. В.
Дата ухвалення: 2017-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа 688/4286/16-а
№ 2-а/688/9/17
Ухвала

Іменем України

31 травня 2017 року м.Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючої судді Козачук С.В.,

з участю секретаря судового засідання Гаврилової Н.К.,

позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Шепетівці заяву ОСОБА_1 про накладення штрафу за неподання звіту про виконання постанови суду та встановлення нового строку для подання звіту про виконання постанови суду в адміністративній справі №688/4286-16а №2-а/688/9/17, -

встановив:

15 травня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даною заявою, посилаючись на те, що постановою Шепетівського міськрайонного суду від 20.03.2017 року, яка набрала законної сили 11.04.2017 року, його позов до Державної казначейської служби України (далі ДКС України) про зобовязання вчинити дії задоволено, зобовязано відповідача нарахувати та виплатити на його користь передбачену ст. 5 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" компенсацію в розмірі трьох відсотків річних від суми виплаченої разової щорічної допомоги до 5 травня за 2009 рік в розмірі 1494 грн. за виконавчим листом №2-а-87/2010, виданим 13 серпня 2013 року Шепетівським міськрайонним судом Хмельницької області за період з 21 листопада 2013 року по 26 січня 2017 року за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду. Крім того, зобов'язано ДКС України подати до суду звіт про виконання даної постанови, попереджено про наслідки не подання такого звіту, що передбачені чинним законодавством та встановлено відповідачу місячний строк з моменту набрання вказаною постановою законної сили для подання такого звіту. Оскільки ДКС Ураїни у визначений судом місячний строк не подала звіту про виконання вказаного судового рішення, просить накласти штраф на голову ДКС України ОСОБА_3 у розмірі 30 мінімальних заробітних плат, передбачений ч.2 ст.267 КАС України за неподання ДКС України до суду звіту про виконання постанови Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 20 березня 2017 року у справі 688/4286/16-а №2-а/688/9/17 та встановити для ДКС України новий строк для подання звіту про виконання постанови Шепетівського міськрайоного суду від 20.03.2017 року у справі 688/4286/16-а №2-а/688/9/17.

23 травня 2017 року на адресу Шепетівського міськрайонного суду від ДКС України надійшов звіт №5-12/2986-7952 від 17.05.2017 року про виконання судового рішення по справі №688/4286/16-а, в якому вказано, що 15.05.2017 року ДКС України було прийнято рішення про нарахування та виплату компенсації на користь ОСОБА_1 у сумі 142 грн. 93 коп.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 з урахуванням бездіяльності відповідача та подання ним звіту про виконання постанови суду після визначеного судом строку, просив заяву задовольнити лише в частині накладення штрафу на голову ДКС України ОСОБА_3 у розмірі 30 мінімальних заробітних плат за неподання у визначений законодавством місячний строк до суду звіту про виконання постанови.

Представник відповідача ДКС України ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечила проти задоволення заяви, посилаючись на те, що звіт про виконання постанови суду надіслано, рішення про виплату компенсації за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів прийнято 15.05.2017 року за №28. Звертала увагу суду на те, що чинне законодавство не встановлює строків виплати компенсації у звязку з порушенням термінів перерахування коштів за рішенням суду, оскільки перерахування відповідних коштів згідно з п.9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України та п.3 Порядку виконання рішень може бути здійснено лише в порядку черговості надходження документів про стягнення коштів. На сьогодні на виконанні у ДКС України знаходяться рішення судів на суму понад 3,5 млрд грн., що надійшли та зареєстровані раніше рішення про нарахування компенсації ОСОБА_1, а коштів за програмою КПКВ Заходи щодо виконання рішень суду, що гарантовані державою передбачено 500 млн. грн. Виконання судових рішень в частині виплати позивачу коштів має здійснюватись лише в порядку черговості надходження документів про стягнення коштів. Виконати рішення раніше, тобто поза чергою, є неможливим, оскільки це призведе до перевищення повноважень працівників Казначейської служби та порушення принципу рівності стягувачів перед законом, адже будуть порушені права осіб, які подали виконавчі листи до Казначейства раніше, ніж позивач. Законодавством України не передбачено будь-яких виключень, які можуть вплинути на зміну черговості при виконанні виконавчих документів у таких категоріях справ. Перерахування коштів стягувачам із затримкою відбувається не через протиправні дії або бездіяльність Казначества, а виключно у звязку з наявністю сформованої черги, в якій перебуває на виконанні значна кількість виконавчих документів та передбаченими у законах України про державний бюджет обмеженими асигнуваннями для погашення наявної заборгованості за поданими судовими рішеннями. А тому у задоволенні заяви просила відмовити.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що заяву позивача слід залишити без задоволення, а поданий звіт прийняти з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст. 267 КАС України за наслідками розгляду звіту суб'єкта владних повноважень про виконання постанови суду, суддя своєю ухвалою може накласти на керівника суб'єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови суду штраф у розмірі від 10 до 30 мінімальних заробітних плат.

Ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові та службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Згідно зі ст.95 Конституції України бюджетна система України будується на засадах справедливого і неупередженого розподілу суспільного багатства. Виключно законом про Державний бюджет України визначаються будь-які видатки держави на загальносуспільні потреби, розмір і цільове спрямування цих видатків.

Відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів та розгляду звітів про їх виконання, а також контролю за виконанням Державного бюджету України, регулюються Бюджетним кодексом України.

Діяльність відповідача у частині виконання функцій розпорядника бюджетних коштів нижчого рівня регулюється Бюджетним кодексом України.

Згідно зі ч.1 ст.22 Бюджетного кодексу України, для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.23 Бюджетного кодексу України, будь-які бюджетні зобов'язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно ч.ч.1, 3 ст.47 Бюджетного кодексу України, відповідно до затвердженого розпису бюджету розпорядники бюджетних коштів одержують бюджетні асигнування, що є підставою для затвердження кошторисів. Порядок складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розпорядники бюджетних коштів забезпечують управління бюджетними асигнуваннями і здійснення контролю за виконанням процедур та вимог, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, постанова Шепетівського міськрайонного суду від 20.03.2017 року, яка набрала законної сили 11.04.2017 року, по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про зобовязання вчинити дії прийнята до виконання Державною Казначейською службою України.

23.05.2017 року на адресу суду надійшов звіт відповідача від 17.05.2017 року №5-12/2986-7952, який свідчить про фактичне виконання Державною Казначейською Службою України вимог постанови Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 20.03.2017 року у справі №688/4286/16-а, оскільки 15.05.2017 року Державною Казнчейською службою України прийнято рішення про нарахування та виплату компенсації на користь ОСОБА_1 у сумі 142 грн. 93 коп. Проте, компенсація не виплачена, через встановлення черговості та обмеженими асигнуваннями для її виплати.

Отже предметом спору є поважність чи неповажність причин невиконання судового рішення.

Відповідно до ч.10 ст. 267 КАС України за відсутності обставин протиправності відповідних дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи - позивача, суд залишає заяву без задоволення.

Суд вважає, що причини невиконання відповідачем постанови Шепетівського міськрайонного суду від 20 березня 2017 року є поважними, оскільки виплата компенсації має здійснюватись лише в порядку черговості за наявності бюджетних асигнувань і на даному етапі виконання рішення суду, немає підстав для використання судом можливості щодо накладення на відповідача штрафу за наслідками розгляду звіту суб'єкта владних повноважень про виконання постанови суду.

Відповідно до ч.5 ст.267 КАС України питання про накладення штрафу вирішується за клопотанням позивача або за ініціативою судді у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Суд враховує, що положення ст.267 КАС України визначають порядок здійснення судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах, тобто спрямовані на забезпечення виконання рішень суду. За наслідками розгляду звіту суб'єкта владних повноважень про виконання постанови суду суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту та накласти на керівника суб'єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штраф у розмірі від десяти до тридцяти мінімальних заробітних плат. Для того, щоб накласти штраф, суддя повинен встановити, що постанова не виконана повністю або в частині, з'ясувати причини невиконання судового рішення, встановити керівника, відповідального за виконання постанови.

Разом з тим, суд має право, але не зобов'язаний накладати штраф. Окремі порушення під час виконання постанови суду не можуть бути підставою для накладення штрафу, якщо відсутній причинно-наслідковий зв'язок між цими порушеннями і невиконанням постанови.

За таких обставин суд вважає, що Державною Казначейською Службою України було подано звіт про виконання постанови суду, який розглянутий в судовому засіданні та за результатом розгляду якого відсутні підстави для накладення штрафу на керівника Державної Казначейської Служби України, тому вимога позивача про накладення штрафу за неподання звіту до суду не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 10, 11, 71, 158-163, 267 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Прийняти звіт Державної Казначейської служби України про виконання постанови Шепетівського міськрайонного суду від 20 березня 2017 року у справі №688/4286-16а №2-а/688/9/17.

Заяву ОСОБА_1 про накладення штрафу на голову Державної Казначейської служби України ОСОБА_3 у розмірі 30 мінімальних заробітних плат, передбачений ч.2 ст.267 КАС України за неподання Державною Казначейською службою України до суду звіту про виконання постанови Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 20 березня 2017 року у справі 688/4286/16-а №2-а/688/9/17 залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом пяти днів з дня проголошення ухвали через Шепетівський міськрайонний суд у Вінницький апеляційний адміністративний суд.

Суддя С.В. Козачук