Справа № 824/283/17-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2017-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

824/283/17-а

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 травня 2017 р. м. Чернівці Справа № 824/283/17-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Григораш В.О., розглянувши матеріали адміністративного позову Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Колосок-2" до Міністерства аграрної політики та продовольства України, Департаменту агропромислового розвитку Чернівецької обласної державної адміністрації про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання вчинити дії, -

встановив:

В поданому до суду адміністративному позові Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Колосок-2" (позивач) просить:

1) визнати неправомірною бездіяльність Міністерства аграрної політики та продовольства України (позивач-1) щодо невиплати Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Колосок-2" суми бюджетного відшкодування в якості часткової компенсації відсоткової ставки за залученими кредитами у розмірі 2010655,00 грн;

2) зобов'язати Міністерство аграрної політики та продовольства України прийняти рішення та вчинити необхідні дії щодо виплати Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Колосок-2" суми бюджетного відшкодування у розмірі 2010655,00 грн;

3) зобов'язати Департамент агропромислового розвитку Чернівецької обласної державної адміністрації (відповідач-2) виплатити Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Колосок-2" суму бюджетного відшкодування в якості часткової компенсації відсоткової ставки за залученими кредитами.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов до висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу. Згідно зі ст. 105 КАС України позов пред’являється до адміністративного суду у формі позовної заяви, яка має відповідати вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Частиною 3 ст. 106 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (Закон № 3674-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" установлено з 01 січня 2017 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць, для працездатних осіб у розмірі - 1600,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору встановлюються у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору встановлюються у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону №3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Розглянувши вказане клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір" №3674-VI. Так, положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

У відповідності до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Відстрочення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, позивачем не надано до суду жодного доказу на підтвердження обставин того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у повному обсязі за подану ним заяву, а наведені ним обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частин першої та другої статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Початок перебігу строку звернення до суду визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Зі змісту адміністративного позову вбачається, що спірні правовідносини між позивачем та відповідачем виникли у зв'язку з не виплатою відповідачем бюджетного відшкодування в якості часткової компенсації відсоткової ставки за залученими кредитами, право на отримання якого позивач отримав ще в 2012 році, згідно наказів Міністерства аграрної політики та продовольства України від 2012 року, однак звернувся суду з даним позовом лише у травні 2017 році.

Однак, з позовної заяви та доданих до неї документів, які було подано до суду, суд не може встановити коли позивач дізнався, або повинен був дізнатись про порушення свого права, що відповідності до ч. 5 ст. 107 КАС України унеможливлює з'ясування питання, чи подано адміністративний позов у строк установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі, оскільки позивачем не дотримано вимог ст. 106 КАС України. З огляду на викладене, є достатні підстави для залишення позовної заяви без руху та надання строку для усунення її недоліків, у встановлений судом строк.

У зв’язку з цим, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду:

- докази сплати судового збору у повному обсязі, відповідно до заявлених позовних вимог;

- пояснення позивача щодо дотримання ним строку звернення до адміністративного суду встановленого ст. 99 КАС України, та у разі необхідності, клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та відповідні докази на його підтвердження.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Крім того, згідно до п. 1 ч. 3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

На підставі наведеного та керуючись ч. 1 ст. 108, ст.165 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити п'ятиденний строк для усунення недоліку, зазначеного в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

4. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом п’яти днів з дня проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.О. Григораш