Справа № 816/345/17
Суддя: С.С. Бойко
Дата ухвалення: 2017-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2017 року м. ПолтаваСправа № 816/345/17

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Бойка С.С., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "НОВА ГРУП" до Управління Держпраці у Полтавській області про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

06 березня 2017 року Приватне підприємство "НОВА ГРУП" (надалі по тексту - ПП "НОВА ГРУП", позивач) звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Держпраці у Полтавській області (надалі по тексту також відповідач) про скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 05 січня 2017 року № 16-03-214/1237-13 у розмірі 16000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що вимога відповідача щодо обов'язкового врахування міжкваліфікаційних співвідношень - не ґрунтується на чинному законодавстві, що в свою чергу, є підставою для скасування постанови про накладення штрафу.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, в порядку письмового провадження /а.с. 83/.

Відповідач у наданих до суду письмових запереченнях просив в задоволенні адміністративного позову відмовити посилаючись на те, що під час перевірки виявлено порушення ПП "НОВА ГРУП" щодо недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці, а саме порушення статті 96 Кодексу законів про працю України, частини третьої статті 6 Закону України "Про оплату праці" в частині встановлення розміру заробітної плати ОСОБА_1 без врахування міжкваліфікаційних співвідношень. А тому, представник Управління Держпраці у Полтавській області вважає позовні вимоги безпідставними та такими, що задоволенню не підлягають /а.с. 36-39, 81-82/; надав до суду клопотання про розгляд справи без участі представника управління /а.с. 84/.

Враховуючи достатність наданих сторонами доказів та відсутність потреби допитати свідка чи експерта, суд, зважаючи на положення частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, в судовому засіданні 15 травня 2017 року перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Зважаючи на неявку в судове засідання жодної з осіб, які беруть участь у справі, відповідно до приписів частини першої статті 41 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні факти та відповідні до них правовідносини.

Згідно наказу від 21 листопада 2016 року № 163-П та направлення на перевірку № 1816 /а.с. 40/ заступник начальника відділу - державний інспектор Рогізна Людмила Миколаївна провела позапланову перевірку додержання ПП "НОВА ГРУП" законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування, за результатами якої складено акт № 16-03-214/1237 /а.с. 41-54/.

В ході перевірки, серед іншого, було встановлено порушення ПП "НОВА ГРУП" вимог статті 96 Кодексу законів про працю України та статті 6 Закону України "Про оплату праці", а саме: тарифна сітка не сформована з урахуванням міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів посадових окладів. Так, згідно штатного розпису, введеного в дію з 01 травня 2016 року, журналів-ордерів і відомостей по рахунку 661 "Розрахунки за заробітною платою" за жовтень - листопад 2016 року нарахування заробітної плати менеджеру зі збуту ОСОБА_1 проводилось з розрахунку мінімальної заробітної плати - 1450,00 грн. Кваліфікаційні вимоги (міжпосадові співвідношення) при встановленні посадових окладів не враховані. Згідно Класифікатора професій ДК 003-2010 дані посади за кваліфікацією професій відносяться до керівників (розділ 1). Тому при нарахуванні заробітної плати необхідно дотримуватися міжкваліфікаційних співвідношень /зворотній бік а.с. 51/.

Акт підписаний та отриманий директором ПП "НОВА ГРУП" Величко К.В. без будь-яких пояснень, зауважень або заперечень, про що свідчить особистий підпис /зворотній бік а.с. 52/.

07 лютого 2017 року ПП "НОВА ГРУП" отримано постанову Управління держпраці у Полтавській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № 16-03-214/1237-13 від 05 січня 2017 року, згідно якої, керуючись підпунктом 54 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96, та на підставі абзацу четвертого частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України вирішено: накласти на ПП "НОВА ГРУП" штраф у розмірі 16000,00 грн. /а.с. 56-57/.

Позивач не погодився із вказаною постановою та оскаржив її до суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Згідно частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Процедуру проведення Державною інспекцією України з питань праці (далі - Держпраці України) та її територіальними органами перевірок додержання законодавства з питань праці у межах повноважень встановлено Порядком проведення перевірок посадовими особами Державної інспекції України з питань праці та її територіальних органів, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 02 липня 2012 року №390, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 липня 2012 року за № 1291/21603 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 3 Порядку інспектор може проводити планові та позапланові перевірки, які можуть здійснюватися за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Позапланова перевірка проводиться незалежно від кількості раніше проведених перевірок за наявності підстав, визначених Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Позапланові перевірки за зверненнями фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктами господарювання вимог законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування здійснюються за наявності згоди Держпраці України на їх проведення. Інспекторам забороняється виступати посередниками, арбітрами чи експертами під час розгляду трудових спорів.

Як вбачається із матеріалів справи, позапланова перевірка позивача здійснена на підставі листа Держпраці від 01 листопада 2016 року № 10862/4.1/4.3-ДП-16.

Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку інспектор має право на проведення перевірки за наявності у нього службового посвідчення та направлення на перевірку. Інспектору на час проведення перевірки надається робоче місце, обладнане належним чином, право користування телефонним зв'язком, розмножувальною технікою, іншими послугами технічного характеру, необхідними для реалізації повноважень під час перевірки, оформлення матеріалів перевірки, спілкування з працівниками (у разі необхідності одержання пояснень).

Згідно з пунктом 7 Порядку за результатами перевірки складається акт. У разі виявлення порушень законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування вносяться приписи про усунення виявлених порушень, вживаються заходи щодо притягнення до відповідальності винних осіб згідно із вимогами чинного законодавства.

Відповідно до статті 265 Кодексу законів про працю України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року № 509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (далі - Порядок № 509).

Пунктом 2 Порядку № 509 передбачено, що штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи можуть бути накладені на підставі акта про виявлення під час перевірки суб'єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу.

Пунктом 4 Порядку № 509 встановлено, що справа розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 509 у разі надходження від суб'єкта господарювання або роботодавця, якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений начальником управління Держпраці, його заступниками, але не більше ніж на 10 днів.

У пункті 6 Порядку № 509 вказано, що про розгляд справи Держпраці та її територіальні органи письмово повідомляють суб'єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п'ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в Держпраці чи її територіальному органі, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Матеріалами справи підтверджено, що Управління Держпраці у Полтавській області 23 грудня 2016 року направило позивачу повідомлення про розгляд справи про накладення штрафу № 6293/02-12, яке вручено безпосередньо директору ПП "НОВА ГРУП" Величко К.В. 26 грудня 2016 року /а.с. 55/.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 509 справа розглядається за участю представника суб'єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, приймає відповідне рішення.

Відповідно до акту перевірки ПП "НОВА ГРУП" порушено вимоги статті 96 Кодексу законів про працю України та статті 6 Закону України "Про оплату праці", а саме: тарифна сітка не сформована з урахуванням міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів посадових окладів. Так, згідно штатного розпису, введеного в дію з 01 травня 2016 року, журналів-ордерів і відомостей по рахунку 661 "Розрахунки за заробітною платою" за жовтень - листопад 2016 року нарахування заробітної плати менеджеру зі збуту ОСОБА_1 проводилось з розрахунку мінімальної заробітної плати - 1450,00 грн. Кваліфікаційні вимоги (міжпосадові співвідношення) при встановленні посадових окладів не враховані. Згідно Класифікатора професій ДК 003-2010 дані посади за кваліфікацією професій відносяться до керівників (розділ 1). Тому при нарахуванні заробітної плати необхідно дотримуватися міжкваліфікаційних співвідношень /зворотній бік а.с. 51/.

Відповідно до статті 94 Кодексу законів про працю України заробітна плата це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства, установи, організації і максимальним розміром не обмежується.

При цьому, згідно з частиною першою статті 95 цього Кодексу мінімальна заробітна плата це законодавчо встановлений розмір заробітної плати за просту, некваліфіковану працю, нижче якого не може провадитися оплата за виконану працівником місячну, а також погодинну норму праці (обсяг робіт).

За змістом частини третьої статті 96 Кодексу законів про працю України формування тарифної сітки (схеми посадових окладів) провадиться на основі тарифної ставки робітника першого розряду, яка встановлюється у розмірі, що перевищує законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати, та міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів тарифних ставок (посадових окладів).

Відповідно до статті 2 Закону України "Про оплату праці" структура заробітної плати складається із основної, додаткової заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов'язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

Згідно зі статтею 6 Закону України "Про оплату праці" основою організації оплати праці є тарифна система, яка включає: тарифні сітки, тарифні ставки, схеми посадових окладів і тарифно-кваліфікаційні характеристики (довідники). Тарифна система оплати праці використовується для розподілу робіт залежно від їх складності, а працівників - залежно від їх кваліфікації та за розрядами тарифної сітки.

Вона є основою формування та диференціації розмірів заробітної плати. Тарифна сітка (схема посадових окладів) формується на основі: тарифної ставки робітника першого розряду, яка встановлюється у розмірі, що перевищує законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати; міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів тарифних ставок (посадових окладів). Аналогічні норми визначені і в статті 96 Кодексу законів про працю України.

За основу побудови тарифної системи звичайно беруть тарифну ставку робітника першого розряду, що працює в нормальних умовах праці. Ця тарифна ставка с відправною точкою як для визначення тарифних ставок (окладів) працівників, що виконують найпростіші роботи і не тарифікуються за розрядами, - наприклад: гардеробник, кур'єр, прибиральник службового приміщення - так і для побудови системи тарифних ставок робітників за розрядами тарифної сітки та схеми посадових окладів керівників, професіоналів, фахівців, технічних службовців.

За кваліфікацією робітника та складністю роботи професії групуються в категорії Класифікатора професій.

Перелік професій, за якими виконується некваліфікована праця передбачені у розділі дев'ять класифікатора професій, що має назву "найпростіші професії".

Згідно Класифікатора професій ДК 003-2010 посада менеджер зі збуту за класифікацією професій відноситься до розділу 1 (керівники). Цей розділ щодо кваліфікації, як ознаки класифікації, є змішаним порівняно з іншими розділами. Розділ охоплює широке коло професій, пов'язаних із здійсненням різноманітних функцій управління та керівництва, які в цілому суттєво відрізняються за своєю складністю та відповідальністю. Відтак, посада менеджер зі збуту не належить до розділу 9 Класифікатора професій (найпростіших професій).

Таким чином, оплата праці на рівні мінімальної заробітної плати допустима тільки для простої некваліфікованої праці. Назви таких професій передбачені розділом 9 Класифікатора професій "Найпростіші професії". Кваліфікація це наявність підготовки, професійних знань, навичок та досвіду, які дають можливість особі належним чином проводити певні дії.

Згідно положень підпункту 8 пункту 1 статті 40 Бюджетного кодексу України розмір мінімальної заробітної плати на відповідний бюджетний період визначається в Законі про Державний бюджет України.

Статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" встановлено у 2016 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі з 1 січня 1378 гривень, з 1 травня 1450 гривень, з 1 грудня 1600 гривень.

Згідно наказу № 7-К від 29 квітня 2015 року ОСОБА_1 прийнято на роботу з 01 травня 2015 року на посаду менеджеру зі збуту згідно штатного розкладу /а.с.77/.

Як вбачається з довідки № 41 від 19 квітня 2017 року, наданої суду позивачем, менеджеру зі збуту ОСОБА_1 за жовтень-листопад 2016 року нарахування заробітної плати проводилося з розрахунку мінімальної заробітної плати - 1450,00 грн /а.с. 78/, як за просту, некваліфіковану працю, тобто без урахування міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів тарифних ставок (посадових окладів).

З огляду на викладене, суд зазначає про те, що встановлення оплати праці на рівні мінімальної заробітної плати працівникам інших професій, передбачених 1-8 розділами Класифікатора професій, є порушенням законодавства про працю, а саме статті 96 Кодексу законів про працю України.

Тому при встановленні розмірів оплати праці менеджеру зі збуту необхідно дотримуватись міжкваліфікаційних співвідношень, отже, розмір оплати праці повинен бути вище за мінімальний.

Відповідно до частини другої статті 12 Закону України "Про оплату праці" норми і гарантії в оплаті праці, передбачені частиною першою цієї статті та Кодексом законів про працю України, є мінімальними державними гарантіями.

Твердження позивача, що ОСОБА_1, 20 червня 2014 року призваний по частковій мобілізації на підставі Указу Президента України № 454 від 06 травня 2014 року в Збройні Сили України /а.с. 22/, та бере участь в антитерористичній операції на території Донецької та Луганської області /а.с. 23-27/, а отже, відповідно до приписів частини третьої статті 119 Кодексу законів про працю України за мобілізованим працівником зберігається місце роботи (посада) і середній заробіток, що є окремою соціальною гарантією, розмір якої не прив'язано до мінімальних соціальних стандартів, суд вважає помилковим.

Відповідно до пункту 10 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2015 року № 100 у випадках підвищення тарифних ставок і посадових окладів на підприємстві, в установі, організації відповідно до актів законодавства, а також за рішеннями, передбаченими в колективних договорах (угодах), як у розрахунковому періоді, так і в періоді, протягом якого за працівником зберігається середній заробіток, заробітна плата, включаючи премії та інші виплати, що враховуються при обчисленні середньої заробітної плати, за проміжок часу до підвищення коригуються на коефіцієнт їх підвищення.

У випадках, коли підвищення тарифних ставок і окладів відбулось у періоді, протягом якого за працівником зберігався середній заробіток, за цим заробітком здійснюються нарахування тільки в частині, що стосується днів збереження середньої заробітної плати з дня підвищення тарифних ставок (окладів).

Відтак, суд приходить висновку, що перебування ОСОБА_1 в лавах Збройних Сил України та участь в антитерористичній операції на території Донецької та Луганської областей не звільняють ПП "НОВА ГРУП" від обов'язку нараховувати заробітну плату працівнику з урахуванням міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів посадових окладів.

Таким чином, оскільки менеджер зі збуту по Класифікатору професій ДК 003-2010 належить до керівників (розділ 1), тому оклад повинен бути встановлений у розмірі більшому ніж мінімальна заробітна плата, адже це впливає на розмір середнього заробітку. Однак, ОСОБА_1 розрахунок здійснювався із розрахунку мінімальної заробітної плати.

Відповідно до частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України юридичні та фізичні особи-підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

Постановою про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 05 січня 2017 року № 16-03-214/1237-13 на ПП "НОВА ГРУП" накладено штраф у розмірі 16000,00 грн за порушення статті 96 Кодексу законів про працю України та частини третьої статті 6 Закону України "Про оплату праці" щодо дотримання міжкваліфікаційних співвідношень розмірів посадових окладів /а.с. 56/.

На підставі викладено, суд приходить висновку, що в матеріалах справи достатньо доказів, які підтверджують порушення трудового законодавства ПП "НОВА ГРУП", а тому постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 05 січня 2017 року № 16-03-214/1237-13 винесена правомірно та відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Отже, позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову Приватного підприємства "НОВА ГРУП" до Управління Держпраці у Полтавській області про скасування постанови відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя С.С. Бойко