Справа № 804/5379/16
Суддя: Степаненко Вячеслав Віталійович
Дата ухвалення: 2017-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 березня 2017 р. Справа № 804/5379/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСтепаненко В.В.
при секретаріГончаровій В.Г.
представників позивача представника відповідача представника третьої особи Мардарь Р.О, Кравченка О.М, Кулика С.Г, Самошкіної Н.Ю Богоявленськрї О.В, Тулянцевої В.А Ботової Г.В
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, онд соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Запоріжжя про скасування актів та зобов'язання вчинити певні дії,-
Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Фонд соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Запоріжжя про скасування акту та зобов'язання вчинити певні дії, у якому з урахуванням уточнень від 28.10.2016 року та від 07.12.2016 року просить суд:
- визнати протиправними та скасувати акт за формою Н-5 від 15.06.2016 року та акт №1форми Н-1 від 15.06.2016 року про нещасний випадок, що стався 04.03.2016 року у структурному підрозділі «Вагонне депо Запоріжжя-Ліве» регіональної філії «Придніпровська залізниця» публічного акціонерного товариства «Придніпровська залізниця» з оглядачем-ремонтником ОСОБА_10, пов'язаний із виробництвом;
- зобов'язати Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 04.03.2016 року у структурному підрозділі «Вагонне депо Запоріжжя-Ліве» регіональної філії «Придніпровська залізниця» публічного акціонерного товариства «Придніпровська залізниця» з оглядачем-ремонтником ОСОБА_10, спеціальною комісією в іншому складі;
- визнати нещасний випадок таким, що не пов'язаний з виробництвом.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачем проведено неповне та необ'єктивне розслідування нещасного випадку, у зв'язку з чим спеціальна комісія помилково дійшла висновку, що нещасний випадок пов'язаний з виробництвом, а керівником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було відмовлено у проведенні повторного розслідування, тому позивач вважає, що акти про нещасний випадок підлягають скасуванню та є необхідність для призначення повторного спеціального розслідування нещасного випадку комісією в іншому складі.
Відповідач позов не визнав, надав до суду письмові заперечення, зазначивши, що спеціальне розслідування нещасного випадку проведено відповідно до вимог чинного законодавства та відсутні підстави для призначення повторного розслідування, у зв'язку з чим відсутні підстави для задоволення позовних вимог.
Третя особа надала до суду пояснення на адміністративний позов, у яких зазначила, що саме перебування потерпілого у стані алкогольного сп'яніння, а не організаційні причини призвело до нещасного випадку, у зв'язку з чим є необхідність призначення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку комісією в іншому складі.
У судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити у повному обсязі, з підстав викладених у позовній заяві.
У судовому засіданні представники відповідача підтримали доводи, викладені у запереченнях на позов, та просили відмовити у задоволенні позовних вимог.
Представник третьої особи у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
Заслухавши пояснення сторін, розглянувши наявні документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
4 березня 2016 року у структурному підрозділі «Вагонне депо Запоріжжя-Ліве» регіональної філії «Придніпровська залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» стався нещасний випадок, внаслідок якого постраждав оглядач-ремонтник вагонів ОСОБА_10.
Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09.03.2016 року №81-Р призначено спеціальне розслідування нещасного випадку в період з 09.03.2016 року по 21.03.2016 року та комісію з розслідування нещасного випадку у складі голови ОСОБА_11 та членів комісії: Келембет Віктора Вікторовича, Корольова Дениса Вікторовича, Мардарь Романом Олександровичем, Собченко Івана Васильовича та Золотарьова Едуарда Вікторовича.
Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 21.03.2016 року №94-Р продовжено термін спеціального розслідування до отримання медичного висновку від Головного лікаря КУ «МКЛЕ та ШМД м.Запоріжжя» про стан алкогольного, токсичного чи наркотичного сп'яніння ОСОБА_10
Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 16.05.2016 року №144-Р продовжено термін спеціального розслідування до отримання роз'яснень від Державної служби України з питань праці щодо порушених питань.
Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 10.06.2016 року №191-Р внесено зміни до п.1 наказу від 09.03.2016 року №81-Р та замінено Голову комісії ОСОБА_11 у зв'язку із її звільненням на Богоявленську Оксану Вікторівну.
За наслідками спеціального розслідування комісією 15 червня 2016 року складено акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, який 21 червня 2016 року затверджено Начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Снісар В.В.
Комісією за результатами розслідування, на підставі зібраних матеріалів, відповідно до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ від 30.11.2011 р. №1232 (далі - Порядок №1232), було визнано нещасний випадок таким, що пов'язаний з виробництвом та було складено акт нещасного випадку за формою Н-1 на потерпілого і взято на облік.
В ході проведення розслідування комісією було встановлено, що причиною нещасного випадку є організаційна причина, яка полягає у здійсненні недостатнього контролю за роботою підлеглих працівників. Особою, дії або бездіяльність якої призвели до настання нещасного випадку, визнано старшого майстра ОСОБА_17.
Членами комісії Келембет В.В., Мардарь Р.О., Собченко І.В. було підписано окремі думки до акту, у яких зазначено, що вказаний нещасний висновок не може бути визнаним таким, що пов'язаний з виробництвом, з огляду на те, що оглядач-ремонтник вагонів ОСОБА_10 знаходився у стані алкогольного сп'яніння (вміст етанолу в крові 2,85 г/л) та порушив трудову дисципліну: не перебував на робочому місці, яке самовільно покинув та не виконував трудових обов'язків та завдань керівництва депо.
Не погодившись із висновками акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку позивач подав Начальнику Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Снісару В.В. заперечення від 01.04.2016 року вих.№11-21/452, у яких просив призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі.
Листом від 20.07.2016 року №3424-14/04 за наслідками розгляду заперечень Начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Снісарем В.В. відмовлено у проведенні повторного розслідування вказаного нещасного висновку.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставах, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.
У відповідності до пункту 1 Постанови Кабінету міністрів України «Про утворення територіальних органів Державної служби з питань праці та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» від 11 лютого 2015 року №100, яка набрала чинності 17 березня 2015 року, утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань праці, зокрема і Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Пунктом 1 Положення про Державну службу з питань праці, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 11.02.2015 року №96, визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
За приписами пункту 4 Положення №96 Держпрацi відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за виконанням функцій державного управління охороною праці мiнiстерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою мiнiстрiв Автономної Республіки Крим, місцевими держадмiнiстрацiями та органами місцевого самоврядування; здійснює контроль за своєчасністю та об'єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням i веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків; проводить розслідування та веде облік аварій i нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям i випадкам.
Стаття 14 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» від 23.09.1999 року № 1105-XIV визначає, що нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть.
Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 року № 2694-XII роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначає Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений Постановою КМУ № 1232 від 30.11.2011 року (далі - Порядок № 1232) (чинний на момент настання та розслідування нещасного випадку).
Відповідно до пункту 7 Порядку № 1232 розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків.
Згідно з пунктом 10 Порядку №1232 роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 37 цього Порядку), зобов'язаний протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування. Роботодавець зобов'язаний створити належні умови для роботи комісії (забезпечити приміщенням, засобами зв'язку, оргтехнікою, автотранспортом, канцелярським приладдям), компенсувати витрати, пов'язані з її діяльністю, а також залучених до роботи експертів, інших спеціалістів та сприяти роботі комісії з метою своєчасного і об'єктивного проведення розслідування нещасного випадку.
У відповідності до вимог пункту 11 вказаного Порядку до складу комісії входять керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії), представник Фонду за місцезнаходженням підприємства, представник первинної профспілки (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці), а також представник підприємства, інші особи. До складу комісії не може входити безпосередній керівник робіт.
Пунктом 15 Порядку №1232 встановлено, що обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є, зокрема: виконання потерпілим трудових (посадових) обов'язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні; перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов'язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу.
В той же час, пунктом 16 Порядку №1232 визначено, що обставинами, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов'язані з виробництвом, є, зокрема, алкогольне, токсичне чи наркотичне сп'яніння, не зумовлене виробничим процесом, що стало основною причиною нещасного випадку за відсутності технічних та організаційних причин його настання, що підтверджено відповідним медичним висновком.
Згідно з припасами пункту 33 Порядку №1232 контроль за своєчасністю та об'єктивністю проведення розслідування нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідування, веденням обліку нещасних випадків, вжиттям заходів до усунення причин нещасних випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці, виконавча дирекція Фонду та її робочі органи відповідно до компетенції. Громадський контроль здійснюють профспілки через свої виборні органи і представників, а також уповноважені найманими працівниками особи з питань охорони праці у разі відсутності на підприємстві профспілки. Зазначені у цьому пункті органи та особи мають право вимагати відповідно до компетенції від роботодавця проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, і складення акта за формою Н-1 у разі, коли виявлено порушення вимог цього Порядку.
Відповідно до пункту 36 вказаного Порядку спеціальному розслідуванню підлягають:
- нещасні випадки із смертельними наслідками;
- групові нещасні випадки, які сталися одночасно з двома і більше працівниками, незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм;
- випадки смерті працівників на підприємстві;
- випадки зникнення працівників під час виконання трудових (посадових) обов'язків;
- нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого.
Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Держпраці або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми.
Згідно пункту 41 Порядку №1232 спеціальне розслідування нещасного випадку проводиться протягом 10 робочих днів. У разі потреби зазначений строк може бути продовжений органом, який утворив спеціальну комісію.
У відповідності до пункту 42 зазначено Порядку спеціальна комісія зобов'язана:
1) обстежити місце, де стався нещасний випадок, одержати письмові чи усні пояснення від роботодавця і його представників, посадових осіб, працівників підприємства, потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до нещасного випадку;
2) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;
3) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи для встановлення причини нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам;
4) вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо);
5) з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку;
6) визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом;
7) установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам;
8) зустрітися з потерпілим (якщо це можливо) або членами його сім'ї чи уповноваженою особою, яка представляє його інтереси, щодо роз'яснення їх прав у зв'язку з настанням нещасного випадку.
Пунктом 43 Порядку №1232 передбачено, що за рішенням спеціальної комісії у разі необхідності проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи, у тому числі судово-медичної експертизи, для встановлення причин нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам органом, який утворив спеціальну комісію, утворюється експертна комісія із залученням до її роботи спеціалістів науково-дослідних, проектно-конструкторських, експертних та інших організацій, органів виконавчої влади, а також незалежних експертів.
Згідно з пунктом 47 вказаного Порядку за результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку.
У відповідності до пункту 54 Порядку №1232 у разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім'ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку керівник Держпраці або його територіального органу з метою забезпечення об'єктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держпраці, які порушили вимоги цього Порядку.
Суд вважає, що керівник Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, необґрунтовано дійшов висновку про відсутність підстав для проведення додаткового спеціального розслідування, з огляду на наступне.
З матеріалів справи судом встановлено, що потерпілий ОСОБА_10 під час отримання травми знаходився у стані алкогольного сп'яніння (вміст етанолу в крові 2,85 г/л), що підтверджується медичними висновками наявними у матеріалах спеціального розслідування нещасного випадку.
В той же час, суд звертає увагу, що склад комісії становить 6 осіб, з яких трьома членами комісії складено окремі думки, тобто половиною складу комісії, у яких зазначено, нещасний випадок є таким, що не пов'язаний з виробництвом, оскільки причинами нещасного випадку стали перебування потерпілого у стані алкогольного сп'яніння та самовільне залишення ним робочого місця.
Абзацом 3 пункту 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 року №7 вказано, що суд може ухвалити постанову про зобов'язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб'єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.
Враховуючи, що половина складу спеціальної комісії не погодилась з результатами висновку розслідування, а також те що позивач звернувся з проханням провести додаткове розслідування, суд вважає, що це є той випадок, коли керівник Головного управління Держпраці у Дніпропетрвоській області з метою забезпечення об'єктивності проведення спеціального розслідування повинен був реалізувати вимоги пункту 54 Порядку №1232, які надають йому право призначати додаткове спеціальне розслідування.
З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про необхідність задоволення вказаної позовної вимоги та зобов'язання відповідача призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 04.03.2016 року у структурному підрозділі «Вагонне депо Запоріжжя-Ліве» регіональної філії «Придніпровська залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» з оглядачем-ремонтником вагонів ОСОБА_10, спеціальною комісією в іншому складі.
В той же час, суд звертає увагу позивача на право керівника Держпраці або його територіального за результатами роботи спеціальної комісії в іншому складі щодо повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку скасувати акти за формою Н-5 і Н-1 (пункт 54 Порядку №1232).
При цьому, акцентує увагу, що рішення спеціальної комісії в іншому складі щодо результатів повторного (додаткового) спеціального розслідування обставин і причин настання нещасного випадку може бути оскаржено лише у судовому порядку.
З викладеного вбачається, що керівник Держпраці може прийняти рішення про скасування актів за формою Н-5 і Н-1 за результатами повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі.
Оскільки повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі на підприємстві не проводилось, рішення за результатами роботи такої комісії керівником Держпраці не приймалось, тому позовні вимоги щодо визнання протиправними та скасування акту за формою Н-5 від 15.06.2016 року та акту №1форми Н-1 від 15.06.2016 року є передчасними.
За таких обставин, суд доходить висновку, що позовні вимоги в частині скасування акту за формою Н-5 від 15.06.2016 року та акту №1 форми Н-1 від 15.06.2016 року задоволенню не підлягають.
Крім того, щодо позовних вимог в частині визнання нещасного випадку таким, що не пов'язаний з виробництвом, суд зазначає, що даний факт потребує свого підтвердження у ході повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку та належить до компетенції спеціальної комісії, у зв'язку з чим вказана вимога є передчасною, тож, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову в даній частині.
В силу частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Відповідно до частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Таким чином, із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є такими, що підлягають частковому задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини 3 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими, якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.
Керуючись статтями 11, 70-72, 86, 94, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Фонд соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Запоріжжя про скасування актів та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити частково.
Зобов'язати Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 04.03.2016 року у структурному підрозділі «Вагонне депо Запоріжжя-Ліве» регіональної філії «Придніпровська залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» з оглядачем-ремонтником вагонів ОСОБА_10, спеціальною комісією в іншому складі.
У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області і на користь публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» судові витрати у розмірі 459,33 грн. (чотириста п'ятдесят дев'ять гривень тридцять три копійки).
Постанова суду набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складено 28 березня 2017 року.

Суддя В.В. Степаненко