Справа № 817/667/17
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2017-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

22 травня 2017 року РівнеСправа № 817/667/17
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Недашківської К.М., за участю: секретаря судового засідання Єрмошкіної Л.І.; представника позивача - Лоскутової К.О. (довіреність від 12 грудня 2016 року); представника відповідача - не прибув; розглядаючи у попередньому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Сільськогосподарського приватного підприємства «СПАС» до Корецького об'єднаного управління Пенсійного фонду України Рівненської області про зобов'язання вчинення певних дій та скасування розрахунку фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, та вирішуючи питання щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду,

ВСТАНОВИВ:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Сільськогосподарського приватного підприємства «СПАС» (далі іменується - позивач) до Корецького об'єднаного управління Пенсійного фонду України Рівненської області (далі іменується - відповідач), в якому позивач просить суд зобов'язати відповідача надати роз'яснення щодо сум відшкодування витрат на виплату та доставку пенсії ОСОБА_3 згідно розрахунку за період з 01.01.2013 по 31.12.2013; скасувати розрахунок фактичних витрат на виплату і доставку пільгової пенсії ОСОБА_3 за період з 01.01.2013 по 31.12.2013.

Ухвалою судді від 10.05.2017 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено попереднє судове засідання на 22.05.2017.

Необхідність призначення попереднього судового засідання була обумовлена тим, що при перевірці матеріалів адміністративного позову судом з'ясовано обставини щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з позовною заявою.

Відтак, позивачу була надана можливість прибути до суду та пояснити усі обставини щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з позовною заявою та обґрунтувати суду поважність причин такого пропуску.

У попереднє судове засідання, призначене на 22.05.2017, прибув представник позивача.

Відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не прибув, проте подав до суду письмові заперечення проти адміністративного позову.

У письмових запереченнях проти адміністративного позову відповідач вказав, що позивачем пропущено строк звернення до суду з позовною заявою, а відтак остання підлягає залишенню судом без розгляду в порядку статей 99, 100 та 155 КАС України. Окрім того, відповідач просив суд провадити розгляд справи за відсутності його уповноваженого представника.

Відтак, суд дійшов висновку про можливість проведення попереднього судового засідання за відсутності представника відповідача.

У попередньому судовому засіданні представник позивача вказав, що причиною пропуску строку звернення до суду з позовною заявою став факт звернення до суду пенсійного органу з позовом про стягнення витрат за оскаржуваним розрахунком, з яким позивач не погоджується.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених позивачем в основу клопотання про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою, суд зазначає наступне.

Судом встанволено, що позивачем оскаржується розрахунок №843/02 від 06.03.2014 фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених відповідно до частини другої Прикінцевих положень Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» в частині пенсій, призначених відповідно до пунктів «б»-«з» статті 13 Закону України «Про пенсійне забезпечення» з 01.01.2013 по 31.12.2013.

Адміністративний позов поданий до Рівненського окружного адміністративного суду лише 05.05.2017, де позивач зазначив про наявність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду з позовом поважними, однак не навів жодних обґрунтувань з даного приводу.

В матеріалах справи міститься копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що позивач отримав оскаржуваний розрахунок 15.03.2015.

Таким чином, позивач протягом періоду більше трьох років не звертався до суду з позовом про скасування оскаржуваного розрахунку відшкодування фактичних витрат на виплату і доставку пільгової пенсії ОСОБА_3 за період з 01.01.2013 по 31.12.2013.

За приписами частини 1 статті 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 2 статті 99 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи (частина 2 статті 100 КАС України).

Суд зазначає, що строк звернення до суду з позовною заявою являється матеріальним строком, до якого не можуть застосовуватися норми статей 101 та 102 КАС України.

У разі пропуску строку звернення до суду з позовом, суд наділений повноваженнями визнати поважними причини пропуску строку, проаналізувавши матеріали адміністративного позову та за необхідності заслухати пояснення сторін.

За приписами частини 2 статті 49 КАС України, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Зловживання правами (в тому числі і правом звернення до суду з позовом) різко дисонує з проголошеними законодавцем цілями і завданнями адміністративного судочинства. Правильний і своєчасний розгляд і вирішення адміністративних справ в умовах процесуальної недобросовісної стає скрутним, оскільки дії суб'єкта правопорушника перешкоджають вирішенню цих завдань. Не дивлячись на те, що завдання правильного і своєчасного розгляду і вирішення адміністративної справи ставиться не перед сторонами процесу, а перед органом судової влади (судом), вказана обставина жодною мірою не виправдовує поведінку осіб, які беруть участь в справі.

Особи, які беруть участь у справі, не мають прямого юридичного обов'язку сприяти суду в правильному і своєчасному розгляді і вирішенні адміністративної справи, проте за ними закріплений обов'язок утримуватися від дій, здатних перешкоджати досягненню названих завдань.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов'язаної з його правами та обов'язками.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Чуйкіна проти України» ((CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява №28924/04) 13 січня 2011 року ОСТАТОЧНЕ) вказано, що «стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп. 28- 36, Series A № 18)».

Разом з тим, право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, яке може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення від 28.05.1985 у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства», (п. 57).

В рішенні Конституційного Суду України у справі №1-9/2011 за конституційним поданням 54 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Кримінально-процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України, від 13 грудня 2011 року (17-рп/2011) зазначено, що «вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання».

Суд зазначає, що позивачем не наведено жодних належних доводів на обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовною заявою.

За приписами пункту 9 частини 1 статті 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Зважаючи на те, що судом вжито усіх належних заходів для реалізації та забезпечення права особи на судовий захист, а позивач не довів поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 99, 100, 155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Сільськогосподарського приватного підприємства «СПАС» до Корецького об'єднаного управління Пенсійного фонду України Рівненської області про зобов'язання вчинення певних дій та скасування розрахунку фактичних витрат на виплату та доставку пенсій - залишити без розгляду.

Роз'яснити Сільськогосподарському приватному підприємству «СПАС», що відповідно до частини 3 статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали, складеної у повному обсязі, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Суддя К.М. Недашківська