Справа № 810/987/17
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2017-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

15 травня 2017 року № 810/987/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є.;

при секретарі судового засідання - Гай А.В.,

за відсутності сторін та їхніх предстаників,

відкривши судове засідання в адміністративній справі

за позовом ФОП ОСОБА_1

до Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області

про визнання протиправною та скасування вимоги,

в с т а н о в и в:

до суду звернувся з позовом ФОП ОСОБА_1 до Білоцерківської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-6375-17/2 від 08.02.2017.

Ухвалою від 22.03.2017 було відкрито провадження у справі, справу призначено до судового розгляду.

У судові засідання 03.04.2017, 26.04.2017 та 15.05.2017 позивач, повідомлений судом про дату та місце розгляду справи не прибув без повідомлення причин неприбуття, за відсутності заяви чи клопотання про розгляд справи без його участі, про судові засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується доказами у матеріалах справи: 03.04.2017 реєстрованим поштовим відправленням за штрихкодовим ідентифікатором 230 яке не вручене під час доставки; 26.04.2017 телефонограмою; 15.05.2015 реєстрованим поштовим відправленням за штрихкодовим ідентифікатором 166 яке не вручене під час доставки;

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення позову без розгляду, з огляду на таке:

відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 33 КАСУ, судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями. Повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам.

Згідно з вимогами ч.ч.1, 3, 4, 10, 11 ст. 35 КАСУ, повістка вручається під розписку. Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до відповідного державного реєстру, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи. Вручення повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається також врученням повістки і цій особі. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

За приписами ч. 3 ст. 33 КАСУ, судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації. Повідомлення шляхом надсилання тексту повістки здійснюється за тими самими правилами, що і повідомлення шляхом надсилання повістки, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Водночас статтею 40 КАСУ передбачено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається їм за останньою адресою і вважається врученою. Особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

З огляду на зміст вказаних норм поштові відправлення із повістками, які не вручені адресатам з незалежних від суду причин, вважається, що такі вручені позивачу належним чином як то передбачено вимогами КАСУ.

Відповідно до ч.3 ст.128 КАСУ, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічний припис міститься у п.4 ч.1 ст.155 КАСУ, згідно якої суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неприбуття в судове засідання позивача є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і у суду є достовірні дані про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено про дату та місце проведення судового засідання. Повторність означає вчинення будь-якої дії знову, тобто дії аналогічної за своїм змістом, і черговість дій не впливає на факт їх повторності. Така позиція була висловлена ВАСУ в ухвалі від 08.10.2015 р. у справі №К/800/9286/15.

Суд враховує, що згідно з ч.2 ст.49 КАСУ, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки

На осіб, які беруть участь у розгляді справи покладається загальний обов'язок добросовісного здійснення процесуальних прав та вимагається неухильне виконання своїх обов'язків. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов'язків, які не допускають їх зловживання та використання не за призначенням. Навмисні недобросовісні діяння (бездіяльність) учасників судового процесу, які полягають у порушенні умов реалізації наданих їм законом прав, використання правових можливостей не за їх призначенням, внаслідок чого чиниться шкода правам та інтересам інших осіб-учасників процесу також створюють перешкоди для проведення діяльності адміністративних судів.

Недобросовісним користуванням своїми правами вважається, зокрема, неприбуття у судове засідання без поважних причин сторони у справі. Подібна практика спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушуючи права інших осіб та є проявом зневаги до суду.

Суд звертає увагу, що доказів які, на думку позивача, необхідно подати чи витребувати не зазначено, а судом в ході судового розгляду не встановлено. Окрім того, не були зазначені причини, які фактично ускладнюють або роблять неможливою участь в судовому засіданні позивача.

Згідно ст.122 КАСУ адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено законом.

За приписами ч. 2 ст. 8 КАСУ суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Суд вважає за необхідне вказати на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Суд враховує, що практика Європейського суду з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач, тобто вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, неявка позивача в судові засідання спричиняють затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень КАСУ, так і пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнова проти України» (п.69) суд зазначив, що нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням статті 6 Конвенції.

Таким чином, неодноразове неприбуття позивача, яким було ініційовано судовий спір, у судове засідання без поважних причин, від якого не надходили заяви про розгляд справи за його відсутності, суд розцінює як зловживання сторони своїми процесуальними правами, що є неприпустимим. Крім того, така поведінка позивача не створює умов для розгляду справи судом у встановлені процесуальним законом строки. Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на системний характер неприбуття позивача до суду без існування для цього поважних причин, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

За таких обставин, суд приходить висновку про необхідність застосування процесуальних наслідків, передбачених п.4 ч.1 ст.155 КАСУ, а саме залишення позовної заяви без розгляду.

Суд роз'яснює позивачеві, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права особи повторно звернутись з позовом до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 128, 155, 160, 165 КАСУ, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги, - залишити без розгляду.

2. Копію ухвали видати (надіслати) особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня її проголошення, а в разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.