Справа № 806/2780/16
Суддя: Охрімчук І.Г.
Дата ухвалення: 2017-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Капинос О.В.
Суддя-доповідач:Охрімчук І.Г.
УХВАЛА

іменем України

"24" травня 2017 р. Справа № 806/2780/16

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Охрімчук І.Г.

суддів: Котік Т.С.

Моніча Б.С.,

розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "14" лютого 2017 р. у справі за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_4 до Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області про визнання дій незаконними та протиправними, зобов'язання вчинити дії ,

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2016р. підприємець ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом про:

- визнання незаконними та протиправними дій Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області щодо невиконання п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при наданні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №3085/86-16 від 23.11.2016, а саме: незастосування у витязі коефіцієнти Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнт Км3, що є добутком локальних факторів у діапазоні від 0,5 до 1;

- зобов"язання переглянути рішення про встановлення коефіцієнтів Км2 та Км3 для земельної ділянки, кадастровий №.08.032.0002 по вул.Небесної Сотні, 24 Б, м.Житомир.

Обґрунтовуючи позов ОСОБА_4 зазначив, що 15.11.2016 звернувся до відповідача з приводу отримання Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, площею 589 кв.м. по вул.Небесної сотні, 24 б м.Житомир, при цьому просив врахувати вимоги п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 року. 28.11.2016 ним було отримано Витяг, в якому передбачений коефіцієнт Км2-3,303, а мав бути коефіцієнт 0,306, а також коефіцієнт Км3 мав би бути 0,5-1, а зазначений - 1,112. Вказує, що за його розрахунком, згідно рішення ЖМР №931, орендна плата має становити 12088,53 грн., а згідно Витягу Держгеокадастру від 23.11.2016 він має сплачувати орендну плату в сумі 145099,32 грн. Вважає такі дії відповідача щодо невиконання п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при наданні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №3085/86-16 від 23.11.2016 протиправними.

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 14.02.2017р. позов задоволено:

- визнано незаконними дії Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при наданні витягу із нормативної грошової оцінки земельної ділянки Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_4 від 23.11.2016 № 3085/86-16, а саме незастосування при такому розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнта Км3 у діапазоні від 0,5 до1;

- зобов'язано Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області повторно розглянути заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про надання витягу з технічної документації та при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки за адресою: м.Житомир, вул.Небесної Сотні,24-б застосувати коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнт Км3 у діапазоні від 0,5 до 1, які передбачені п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015року";

- відшкодовано Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_4 судові витрати у вигляді 1378,00 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень) судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області звернулось до суду зі скаргою, в якій просить постанову суду від 14.02.2017р. скасувати з підстав, наведених у скарзі, та прийняти нове рішення про відмову в позові. На думку скаржника, в даному випадку існує прогалина у законодавстві, оскільки саме по собі рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015р. суперечить ЗУ "Про оцінку земель" , про те ст.144 Конституції України встановлює загальний обов'язок виконувати рішення органів місцевого самоврядування на їх території.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, дослідивши докази, зібрані в матеріалах справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 10.06.2015 року 47 сесією 6 скликання Житомирської міської ради прийнято рішення №931 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомирі".

Згідно із п.1 цього рішення затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м.Житомира. Затверджено середню базову вартість одного квадратного метра земель у м.Житомирі 249 грн.80 коп. (п.2). Введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб'єктів господарювання та громадян з 01.01.2016 (п.3 рішення).

Як визначено пунктом 4 вказаного рішення умовою введення в дію нових розмірів плати за землю є обмеження значення коефіцієнтів, які застосовуються при розрахунку визначення нормативно грошової оцінки земельних ділянок в м. Житомирі, а саме, вирішено:

- обмежити застосування коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306;

- обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів, у діапазоні від 0,5 до 1, при цьому, "1" - це визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок м. Житомира .

Користувачам та власникам земельних ділянок, незалежно від форми власності та підпорядкування, отримати витяг з технічної документації нормативної грошової оцінки земель м.Житомира для перерахунку розміру плати за землю та при подачі усіх видів звітності застосовувати нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розмір якої визначений з 01.01.2016 (п.6).

На підставі даного рішення, позивач звернувся до Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області з листом, в якому просив надати витяг з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 589 кв.м, що знаходиться на вул.Небесної Сотні, 24 б у м.Житомирі, який потрібен для розрахунку орендної плати. 28.11.2016 позивач отримав Витяг з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки від 23.11.2016 №3085/86-16. (а.с.9). Як вбачається з даного Витягу, коефіцієнт КМ2 зазначено 3,303, а сукупний коефіцієнт Км3, зазначено 1,112.

Позивач вважає, що відповідачем протиправно при наданні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не застосовувало п.4 вищевказаного рішення Житомирської міської ради, тому звернувся до суду з даним позовом.

Перевіряючи дії відповідача на відповідність вимогам ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. ст. 289.1, 289.2, 289.3 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.

Статтею 2 Закону України "Про плату за землю" визначено, що використання землі в Україні є платним. Плата за землю справляється у вигляді земельного податку або орендної плати, що визначається залежно від грошової оцінки земель.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про оцінку землі" нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно із ст. 5, 13 зазначеного Закону, ст. 201 Земельного Кодексу України обов'язкова нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року № 213 затверджена Методика грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, яка визначає мету, функції грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, інформаційну базу для грошової оцінки земель, порядок її проведення (далі Методика). Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення є матеріали державного земельного кадастру (кількісна і якісна характеристика земель, бонітування ґрунтів, економічна оцінка земель), матеріали внутрігосподарського землевпорядкування, а земель населених пунктів - їх генеральні плани та проекти планування і забудови населених пунктів, матеріали економічної оцінки території.

Механізм визначення нормативної грошової оцінки земель врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженим спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 року №18/15/21/11.

Згідно пункту 1.4. Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення є матеріали державного земельного кадастру (кількісна і якісна характеристика земель, бонітування ґрунтів, економічна оцінка земель), матеріали внутрігосподарського землевпорядкування, а земель населених пунктів - їх генеральні плани та проекти планування і забудови населених пунктів, матеріали економічної оцінки території, матеріали інвентаризації земель населених пунктів проекти забудови та розподілу території населених пунктів, місцеві правила забудови.

Відповідно до розділу "III. Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів" Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995р. N213, нормативна грошова оцінка земель населених пунктів визначається за відповідною формулою з урахуванням окрім інших величин, величин зазначених коефіцієнтів Км2 і Км3.

Дана норма кореспондується з пунктом 3.6. Порядку, яким передбачено, що Коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за відповідною формулою :Км = Км1 х Км2 х Км3.

При цьому Км1 - це регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; Км2 - це зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони); Км3 - целокальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Згідно п.3.10 Порядку для обчислення Км3 враховувати локальні фактори, наведені в додатку 1, табл. 3.7, при цьому добуток пофакторних оцінок не повинен бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Отже, суд зазначає, що при визначенні нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки, розташованої в межах населеного пункту, враховуються, окрім інших, відповідні показники коефіцієнту Км2 (коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місцеположення земельної ділянки в межах населених пунктів) та коефіцієнту Км3 (коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території).

При цьому, Таблиця 1.6 до вказаного Порядку містить Граничні (максимальні і мінімальні) значення коефіцієнтів, які враховують ступінь містобудівної цінності території в межах населених пунктів (Км2). В даній таблиці прямо зазначено, що для населених пунктів з чисельністю населення від 250 до 500 (тис. чол.), до яких загально відомо відноситься місто Житомир, максимальні значення коефіцієнту Км2 визначено в межах 3,0 - 3,5, а мінімальне значення цього ж коефіцієнту Км2 визначено 0,30.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель", за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Частиною 1 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Разом з тим, частиною 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Як встановлено судом, рішенням Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015року при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м.Житомирі обмежено застосування цього коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306 (підпункт 4.1 пункту 4), та обмежено застосування загального коефіцієнту Км3 в діапазоні від 0,5 до 1 (підпункт 4.2 пункту 4).

Одночасно п.10 цього рішення відповідача зобов'язано забезпечити оформлення та видачу заявникам відповідних витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира.

Проте, згідно витягу, управління Держгеокадастру, виданого позивачу, при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 589 га, що знаходиться за адресою: вул.Небесної сотні, 24б у м.Житомирі, застосовано коефіцієнт Км2 із значенням 3,303, а коефіцієнт Км3 із значенням 1,112. Таким чином, управлінням Держгеокадастру не враховано обмеження в застосуванні коефіцієнтів Км2 і Км3, що встановлені п.4 Рішенням Житомирської міської ради № 931 від 10.06.2015 року, що й не заперечується представником відповідача.

При цьому, стверджуючи про правомірність своїх дій представник відповідача посилається на те, що видача витягів належить виключно до повноважень Держгеокадастру, які надаються з технічної документації про нормативну грошову оцінку на території м.Житомира, розробленої у відповідності з вимогами чинного законодавства. Тому застосування при цьому будь-яких інших нормативних чи ненормативних актів не передбачено.

Суд зазначає, що відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Саме ці критерії є визначальними при перевірці на правомірність рішень та дій органів державної влади, що визначено ч.3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ст.144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов'язковими до виконання на відповідній території.

Частиною 1 ст. 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад.

Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (ст.59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Згідно із ч.1 ст.73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Таким чином, рішення 47 сесії 6 скликання Житомирської міської ради №931 від 10.02.2015 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомирі" в силу наведених положень є нормативно-правовим актом, обов'язковим для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, а також підприємствами, установами і організаціями.

Крім того, суд зазначає, що оцінка рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомирі", зокрема п.4, пп.4.1, 4.2, була надана Корольовський районним судом м.Житомира та Житомирським апеляційним адміністративним судом при розгляді справи №296/7456/15-а.

Постановою Корольовського районного суду м.Житомира від 25.01.2016 року в адміністративній справі № 2-а/296/12/16 підтверджено правомірність зазначеного п.4, пп.4.1, 4.2 Рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 (а.с.134-143). Вказане судове рішення набрало законної сили відповідно до Ухвали Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11.04.2016.

Відповідно до положень ст. 255 КАС України постанова суду, яка набрала законної сили, є обов'язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Обставини, які були встановлені постановою, що набрала законної сили, в одній адміністративній справі не можуть оспорюватися в іншій судовій справі за участю тих самих сторін.

Як зазначено в ч.1 ст.72 КАС України, обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

При цьому зазначено, що вказане рішення Житомирської міської ради було прийнято відповідно до п.28 ч.1 ст.26 "Про місцеве самоврядування в Україні" та з метою стабільного надходження коштів до місцевого бюджету, враховуючи звернення громадян та на підставі рекомендації комісії міської ради та робочої групи створених з цього питання.

З урахуванням наведеного, судовим рішенням, що набрало законної сили підтверджено правомірність рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 №931, в тому числі і п.4, пп.4.1, 4.2 даного рішення. Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що невиконання відповідачем п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 суперечить вищевказаним вимогам законодавства, визнавши такі дії незаконними.

В ході розгляду справи знайшов своє підтвердження факт порушення прав позивача з боку відповідача, при цьому останнім протилежного суду не доведено.

Відповідно до ст. 162 КАС України суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

З огляду на встановлену судом незаконність дій Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при наданні витягу із нормативної грошової оцінки земельної ділянки Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_4 від 23.11.2016 № 3085/86-16, з метою виконання завдання правосуддя - забезпечення ефективного поновлення та захисту порушеного права, - суд першої інстанції правомірно зобов'язав Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області повторно розглянути заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про надання витягу з технічної документації та при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки за адресою: м.Житомир, вул.Небесної Сотні,24-б застосувати коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнт Км3 у діапазоні від 05 до 1, які передбачені п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015року, задовольнивши позов ОСОБА_4 у повному обсязі.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених висновків суду першої інстанції не спростовують та не містять фактів невірного застосування судом норм матеріального та процесуального права, а тому підстави, визначені ст.202 КАС України, для скасування судового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст. 195, 197, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Управління Держгеокадастру у Житомирському районі Житомирської області залишити без задоволення, постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "14" лютого 2017 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя І.Г. Охрімчук

судді: Т.С. Котік

Б.С. Моніч