Справа № 686/4844/17
Суддя: Мороз В. О.
Дата ухвалення: 2017-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 686/4844/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2017 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючої судді Мороз В.О.,

за участю секретаря Козельської Г.В.,

представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника відповідачів Бучковського І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Хмельницькому справу за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області, Державної архітектурно будівельної інспекції України про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

встановив :

10 березня 2017 року позивач ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області, Державної архітектурно будівельної інспекції України про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 188-42 КУпАП, згідно якої на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 6800 грн., за те, що під час позапланової перевірки забудовник - гр. ОСОБА_4, або уповноважений представник для проведення перевірки не з'явились, про проведення перевірки повідомлені завчасно та належним чином, про що свідчить повідомлення управління про проведення перевірки від 13.02.2017 року вих. №1022-3/430-17 направлено рекомендованим листом від 13.02.20017 року №613, таким чином не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки на об'єкті будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1.

Свої вимоги мотивує тим, що вказаного листа не отримувала, а тому не була повідомлена про проведення перевірки та відповідно не змогла надати доступ посадовим особам відповідача до об'єкту будівництва. Посилання відповідача на отримання зазначеного листа є безпідставним. Протокол про адміністративне правопорушення також на підпис не надавався, в зв'язку з чим вона була позбавлена права подати пояснення і зауваження до змісту протоколу. Вказує, що її не було сповіщено про час та місце розгляду справи, чим знову позбавлено можливості надати пояснення та зауваження з приводу обставин, що ставляться у вину. Враховуючи наведене, у даному випадку відсутня її вина у вчиненні адміністративного правопорушення, що виключає можливість притягнення до відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

У судовому засіданні представники позивача позов підтримали за обставин, викладених у позовній заяві.

Представник відповідачів заперечив в судовому засіданні щодо задоволення позову, зазначивши, що оскаржувана постанова є законною.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали адміністративної справи, проаналізувавши чинне законодавство, що регулює дані правовідносини, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, враховуючи встановлені судом наступні факти.

Так, судом встановлено, 08.02.2017 р. ОСОБА_4 подала до Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта.

13.02.2017 р. відповідачем був направлений лист згідно якого повідомляли, що розпочато проведення позапланової перевірки на об'єкті будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1. У зв'язку з чим просили бути присутніми під час проведення перевірки 20.02.2017 р. на 11.00 год. на об'єкті будівництва, маючи при собі правовстановлюючі та дозвільні документи.

Означений лист ОСОБА_4 не отримала, оскільки із відомостей поштового обігу вбачається, що такий повернувся за закінчення терміну зберігання. Тобто позивач не знала, що розпочато позапланову перевірку і що призначено розгляд такої 20.02.2017 р. на 11.00 год.

Із направлення для проведення перевірки від 15.02.2017 р. вбачається, що головний інспектор будівельного нагляду Квасніцький В.В. направляється на здійснення позапланової перевірки на об'єкті будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 щодо перевірки достовірності даних поданих до декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

За результатами позапланової перевірки відповідачем був складений акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва від 21.02.2017 р. на підставі того, що позивач не допустила посадових осіб до об'єкта так як на перевірку не з'явилася, складено припис від 21.02.2017 р. про усунення порушень, а саме вимагали допустити до 02.03.2017 року посадових осіб на об'єкт та надати документи.

Також, 21.02.2017 р. було складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого відповідачем під час позапланової перевірки виявлено порушення, що доступ до об'єкта був обмежений, ОСОБА_4 не з'явилася для проведення перевірки. Зазначено у протоколі, що розгляд справи відбудеться 28.02.2017 р. о 15.30 год.

Зазначені вище акт, припис та протокол направлено на адресу позивача 21.02.2017 р., проте відомостей того, що позивач отримала такі документи матеріали справи не містять.

А 28.02.2017 року постановою №49 по справі про адміністративне правопорушення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Квасніцького В.В. позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 гривень за те, що під час позапланової перевірки забудовник - гр. ОСОБА_4, або уповноважений представник для проведення перевірки не з'явились, про проведення перевірки повідомлені завчасно та належним чином, про що свідчить повідомлення управління про проведення перевірки від 13.02.2017 року вих. №1022-3/430-17 направлено рекомендованим листом від 13.02.20017 року №613, таким чином не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки на об'єкті будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1.

Так, відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, згідно ст. 62 Конституції України.

Згідно зі ст. ст. 69, 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Норми ст. 7 КУпАП вказують на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

По своєму призначенню адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд виходить з того, що при вирішені питання про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення адміністративний протокол розглядається як доказ у сукупності з іншими доказами (поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, свідків, висновками експерта, речовими докази, фотоматеріали, т. і.).

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 256 КУпАП в протоколі про притягнення про адміністративне правопорушення наряду з іншими відомостями зазначаються пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протокол має бути підписаний такою особою, у разі відмови від підписання протоколу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання та такій особі при складенні протоколу роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановив наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експ речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису. використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, та іншими документами.

Згідно ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, орган (посадова особа), яка винесла постанову зобов'язана повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити наявні в справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого - прийняти мотивоване, законне рішення.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною четвертою вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з п. 2 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до ч.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з частинами 7-9 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Отже, вищезазначений Порядок чітко визначає, що проведення позапланової перевірки здійснюється у присутності суб'єкта містобудування або ж його представника.

У п.12 Порядку № 553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Відповідно до п. 14 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до оскаржуваної постанови, вбачається, що вона винесена за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення, акту та припису.

Проте, відповідач не надав суду доказів, про виконання ним при складанні даного протоколу вимог ст. 256 КУпАП. Докази про виклик ОСОБА_4 для підписання протоколу, відібрання від неї пояснень при його складанні, роз'яснення прав і обов'язків, передбачених ст. 268 КУпАП, на виконання вимог ч. ч. 1, 2, 4 ст. 256 КУпАП відповідачем суду не надано. Не надано доказів і того, що позивач була повідомлена про таку перевірку.

Відповідно до ч. 2 ст. 188-42 КпАП України недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Проте, в ході розгляду справи встановлено, що під час проведення перевірки, позивач або ж її представник були відсутні на об'єкті перевірки, оскільки не знали про таку, а отже не могли вчиняти дій щодо не допуску посадових осіб відповідача на об'єкт будівництва.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що не встановлено в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КпАП України.

Згідно зі ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приймаючи постанову по справі про адміністративне правопорушення від 28.02.2017 посадовою особою не було з'ясовано чи вчинено адміністративне правопорушення, не перевірено з яких підстав відповідач була відсутня під час перевірки на об'єкті будівництва та чи відмовляла остання допустити посадову особу інспекції до перевірки.

До того ж, приписом про усунення порушень встановлено, що до 02.03.17 р. необхідно усунути порушення, проте оскаржувана постанова була прийнята 28.02.2017 р., тобто до встановленого терміну усунення порушень.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Однак, в порушення вимог ст. 71 КАС України, будь-яких доказів на спростування тверджень позивача, відповідачем суду не надано.

Враховуючи, що відсутні докази, які б свідчили про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 ст. 188-42 КпАП України, що виразилося у не допуску на об'єкт будівництва посадових осіб відповідача для проведення позапланової перевірки, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова інспектора Квасніцького В.В. будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області № 49 від 28.02.2017 р. у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за ч.2 ст. 188- 42 Кодексу України про адміністративні правопорушення не відповідає фактичним обставинам справи, є такою, що винесена із порушенням вимог чинного законодавства, а тому, підлягає скасуванню.

На підставі наведеного та керуючись ст. 6-12, 71, 86, 94, 98, 99, 128, 160-163, 167, 184-186 КАС України, ст. ст. 7, 188-42, 245, 251-252, 254, 256, 280, 288, 289 КУпАП, суд -

постановив:

Позовні вимоги задовольнити.

Скасувати постанову головного інспектора Квасніцького Віктора Вікторовича будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області № 49 від 28.02.2017 р. у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за ч.2 ст. 188- 42 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову суду може бути подана протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький міськрайонний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом

Суддя: