Справа № 826/5919/16
Суддя: Безименна Н.В.
Дата ухвалення: 2017-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/5919/16 Головуючий у 1-й інстанції: Огурцов О.П.
Суддя-доповідач: Безименна Н.В.
ПОСТАНОВА

Іменем України

16 травня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді: Безименної Н.В.

суддів: Аліменко В.О., Кучми А.Ю.

за участю секретаря Панчук А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 січня 2017 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Київспецмонтаж" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови та припису,

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2016 року Приватне акціонерне товариство "Київспецмонтаж" звернулося в Окружний адміністративний суд міста Києва з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови та припису.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 січня 2017 року позов задоволено: визнано протиправними та скасовано припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.03.2016 та постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №62/16/10/26-38/2403/0216 від 24.03.2016.

Не погоджуючись із вказаною постановою, відповідачем було подано апеляційну скаргу, в якій він просить її скасувати та винести нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити. На думку апелянта, оскаржувана постанова винесена судом першої інстанції з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що замовником будівництва у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, у графі 12 «інформація про об'єкт» датою закінчення будівництва зазначено листопад 2015, тобто дату, станом на яку інженер технічного нагляду ОСОБА_2 помер, що свідчить про недостовірність даних зазначених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, що з'явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з таких підстав.

У відповідності до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 202 КАС України суд апеляційної інстанції скасовує рішення суду першої інстанції та ухвалює нове, якщо встановить невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Як вбачається з матеріалів справи, 25.01.2016 фізична особа ОСОБА_3 звернувся до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві з заявою, в якій просив провести перевірку будівництва на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_1, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 73).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08 вересня 2015 року №976 та звернення гр. ОСОБА_3 від 25 січня 2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві було виписано направлення від 05 лютого 2016 року №б/н. для здійснення позапланової перевірки на об'єкті будівництва будинку на АДРЕСА_1 (а.с. 74).

Посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві у присутності директора ПрАТ "Київспецмонтаж" Грозного Ю.В. та уповноваженого представника ПрАТ "Київспецмонтаж" Ремез Г.І. (довіреність №439 від 08.12.2015) відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 та на підставі звернення громадянина ОСОБА_3 від 25 січня 2016 року було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ПрАТ "Київспецмонтаж" щодо об'єкта будівництва - садовий будинок на АДРЕСА_1.

За результатами перевірки було складено акт від 11 березня 2016 року, яким встановлено, що на час реєстрації декларації №КВ 32 від 10.02.2016 інженера технічного нагляду ОСОБА_2 не було в живих, що свідчить про те, що замовником будівництва - ПАТ «Київсеймонтаж» у декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складеності було подано недостовірні відомості стосовно відповідальної особи, яка здійснює технічний нагляд, чим порушено п. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»(а..с. 34-36).

На підставі виявлених порушень, посадовими особами контролюючого органу було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.03.2016 (а.с. 40-43) та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11 березня 2016 року, яким зобов'язано ПрАТ "Київспецмонтаж" у термін до 11.04.2016 усунути виявленні порушення (а.с. 37-39).

24 березня 2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві було винесено постанову про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №62/16/10/26-38/2403/0216, якою ПрАТ "Київспецмонтаж" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.3 п.6 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 62 010,00 грн.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст. 41 вказаного Закону України Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5, 7 Порядку встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, у тому числі, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 зазначеного Порядку встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис) (п. 16, 17).

Згідно з п. 20 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно ч. 1, 5, 9, 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об'єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об'єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем до суду першої інстанції було подано перші два аркуша декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, що зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві 10 лютого 2016 року за № КВ32 (а.с. 24-25), разом з цим, апелянтом до апеляційної скарги було надано повний текст зазначеної декларації, зі змісту якої вбачається, що датою закінчення будівництва об'єкту, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 є листопад 2015 року (а.с. 107). В судовому засідані представник позивача припустив, що це є опискою,однак з приводу виправлення описки в даті закінчення будівництва у поданій позивачем декларації про готовність до експлуатації об'єкта ПАТ «Київспецмонтаж» до контролюючого органу не зверталося.

Таким чином, враховуючи те, що інженер технічного нагляду ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зазначає сам позивач у позовній заяві, а будівельні роботи на перевіряємому об'єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, як вказує позивач у декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності було закінчено лише у листопаді 2015 року, колегія суддів погоджується з висновками контролюючого органу про те, що останній, не міг здійснювати технічний нагляд зазначеного об'єкта будівництва у період з 03 липня 2015 року та до його закінчення, тобто листопада 2015 року, що свідчить про недостовірність даних зазначених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що саме декларація про готовність до експлуатації об'єкта є документом, що підтверджує закінчення будівництва об'єкта та його готовність для прийняття в експлуатацію, на думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про скасування припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11 березня 2016 та постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24 березня 2016 року № 62/16/10/26-38/2403/0216.

Відповідно до ч. 1 , 5 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Суд може збирати докази з власної ініціативи.

Колегія суддів звертає увагу на те, що оскаржувана постанова була винесена судом першої інстанції в порядку письмового провадження, при цьому суд не скористався наданими йому КАС України повноваженнями та не витребував у сторін документи, необхідні для повного з'ясування обставин справи та правильного вирішення спору по суті.

Враховуючи викладене, з'ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, колегія суддів дійшла висновку про те, що доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова суду першої інстанції скасуванню, з ухваленням нової постанови про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 160, 163, 195, 198, 202, 205, 207, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 січня 2017 року - скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позову Приватного акціонерного товариства "Київспецмонтаж" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови та припису - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів, відповідно до вимог ст. 212 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст ухвали виготовлено 22 травня 2017 року.

Головуючий суддя Н.В. Безименна

Судді В.О. Аліменко

А.Ю. Кучма

Головуючий суддя Безименна Н.В.

Судді: Аліменко В.О.

Кучма А.Ю.