Справа № 804/6500/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2016-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 грудня 2016 р. Справа № 804/6500/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді судді суддіОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3
розглянувши у порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Апеляційної атестаційної комісії Східного регіону № 5 про про визнання протиправними дій, визнання протиправними і скасування рішень (висновків) та наказу, поновлення на посаді, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_4 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Апеляційної атестаційної комісії Східного регіону № 5, в якому позивач, просить:
- визнати рішення Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Національної поліції України в частині включення ОСОБА_4 до списку поліцейських, які підлягають атестуванню;
- визнати дії Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Національної поліції України щодо проведення атестації ОСОБА_4 протиправними;
- визнати незаконним та скасувати рішення (висновок) атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 02.08.2016 року та зазначене в розділі ІV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, а саме: «4 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність», яке прийняте стосовно ОСОБА_4;
- визнати незаконним та скасувати рішення (висновок) Апеліційної атестаційної комісії Східного регіону № 5 від 31.08.2016 року;
- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Національної поліції в Дніпропетровській області від 12.09.2016 року № 253 о/с про звільнення полковника поліції ОСОБА_4 (Т-239451), начальника Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції зі служби в поліції;
- поновити ОСОБА_4 (Т-239451), на посаді начальника Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції, з 12 вересня 2016 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що проведено атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за результатами якої Атестаційна комісія №2 прийняла рішення, що зазначене в розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, яким визнано позивача таким, що не відповідає займаній посаді та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність. Позивач вважає висновки Атестаційної комісії №2 безпідставними та протиправними та такі, що підлягають скасуванню, а дії щодо проведення атестації протиправними, у звязку з чим просить суд поновити його на посаді начальника Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції з 12 вересня 2016 року.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідача-1 у судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини не явки суду не повідомили.
Представник відповідача-2 у судовому засіданні проти позову заперечував, надав письмові заперечення на позовну заяву, у яких зазначив, що проведене тестування є правомірним, підстави якого передбачені вимогами ст.57 Закону України "Про Національну поліцію", позивач добровільно проходив атестування. Таким чином, відповідач діяв в межах своїх повноважень та у спосіб передбачений нормами діючого законодавства, у звязку з чим у задоволенні позову просив відмовити.
Представник відповідача-3 у судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини не явки суду не повідомив, надав письмові заперечення на позовну заяву, у яких зазначив, що проведене тестування є правомірним, підстави якого передбачені вимогами ст.57 Закону України "Про Національну поліцію", позивач добровільно проходив атестування. Таким чином, відповідач діяв в межах своїх повноважень та у спосіб передбачений нормами діючого законодавства, у звязку з чим у задоволенні позову просив відмовити.
Представник відповідача-4 у судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини не явки суду не повідомили.
Частиною 6 ст. 128 КАС України встановлено, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи те, що представники відповідача-1, відповідача-3 та відповідача-4 у судове засідання не зявились, ухвалою суду від 22.12.2016 року відповідно до ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, справу призначено до розгляду у письмовому провадженні на підставі наявних в справі доказів, за відсутності сторін.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, колегія суддів прийшла до висновку, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню, виходячи із наступного.
Колегією суддів встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_4 проходив службу в органах внутрішніх справ з 31 липня 1990 року.
Відповідно до витягу з наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 року № 1 о/с «Щодо особового складу», згідно з пунктом 9 та 12 розділу XI Закону України «Про національну поліцію» позивач був прийнятий начальником Жовтневого відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, присвоївши йому спеціальне звання «полковник поліції».
07.07.2016 року Департаментом внутрішньої безпеки Національної поліції України було проведено тестування (психофізіологічне дослідження) ОСОБА_4 за допомогою поліграфа. Довідка про про результати психофізіологічного дослідження за допомогою поліграфа від 07.07.2016 за № 104 була надана Атестаційній комісії № 2 ГУ НП у Дніпропетровській області.
Як свідчить атестаційний лист від 31.08.2016 року, ОСОБА_4 отримав 44 балів з 60 балів за загальні здібності та навички, та 34 з 60 балів за професійне тестування. Згідно з результатами атестаційної комісії ОСОБА_4 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
Аналогічний висновок наведений в протоколі ОП №15.00017006.0033318 від 02.08.2016 року Атестаційної комісії № 2 ГУ НП в Дніпропетровській області. Під час засідання атестаційної комісії було досліджено атестаційний лист та інші матеріали, які було зібрано на особу, яка проходить атестування, а саме: декларацію про доходи, послужний список, інформаційну довідку, висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої ст. 5 ЗУ «Про очищення влади», інформацію з відкритих джерел. Крім того, з позивачем було проведено співбесіду (аркуш співбесіди - Додаток № 1 до протоколу № 15.00017006.0033318 від 02.08.2016 року).
Не погодившись з висновками атестаційної комісії № 2 ГУ НП в Дніпропетровській області позивач звернувся до Апеляційної атестаційної комісії Східного регіону №5, висновки якого зазначені в протоколі ОП №15.00028109.0033318 від 31.08.2016 року Атестаційної комісії Східного регіону № 5. За результатами розгляду матеріалів, проведеної співбесіди та обговорення Апеляційною атестаційною комісією Східного регіону №5 прийнято рішення відхилити скаргу поліцейського виходячи з наступного: низький рівень знань нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції та виконання службових обов'язків. Крім того, з позивачем також було проведено співбесіду (аркуш співбесіди - Додаток №1 до Протоколу № 15.00028109.0033318 від 31.08.2016 року.)
На підставі викладеного та згідно з Законом України «Про Національну поліцію» наказом від 12.09.2016 року № 253 о/с ОСОБА_4 звільнено за п.5 ч.1 ст.77 (через службову невідповідність).
Спірні відносини між сторонами виникли з приводу правомірності чи протиправності дій відповідачів щодо зроблених висновків про невідповідність позивача займаній посаді та винесеного наказу про звільнення позивача.
02 липня 2015 року Верховна ОСОБА_2 України прийняла Закон України «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VІІІ), який набрав чинності 7 листопада 2015 року.
Слід зазначити, що п. 9 розділу XI Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію» визначена скорочена процедура прийняття на службу до поліції колишніх працівників органів внутрішніх справ, в той час як добір на посади поліцейських у цьому Законі передбачений за результатами проведеного конкурсу (ст. 52 Закону) або проведення атестування (ст. 57 Закону).
Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Частиною 1 ст. 48 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.
Статтею 47 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України. У разі проведення конкурсу для визначення кандидата для призначення на відповідну посаду призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції згідно з номенклатурою посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України, та відповідно до результатів конкурсу.
Пунктом 9 Розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що працівники міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції, за умови відповідності вимогам до поліцейських, визначеним цим Законом, упродовж трьох місяців з дня опублікування цього Закону можуть бути прийняті на службу до поліції шляхом видання наказів про призначення за їх згодою чи проходження конкурсу на посади, що заміщуються поліцейськими, у будь-якому органі (закладі, установі) поліції.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 77 цього ж Закону, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється через службову невідповідність.
Статтею 57 Закону України «Про Національну поліцію», зокрема частиною 1 цієї статті, передбачено, що атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.
При цьому, згідно з ч. 2 ст. 57 цього ж Закону, атестування поліцейських проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.
Як передбачено в ч. 4 та ч. 5 ст. 57 Закону України «Про Національну поліцію», рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами. Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.
Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу IV Інструкції № 1465, з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.
З а результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного п. 15 цього розділу.
За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять ще співбесіду з відповідною атестаційною комісією.
Пунктами 15, 16 розділу IV (Порядок організації, підготовки, проведення атестування) цієї ж Інструкції встановлено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність. Атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).
Крім вищезазначеного, атестаційна комісія повинна дослідити, чи відповідає атестований вимогам, що пред'являються до нього як до особи, яка перебуває на відповідній посаді, перевірити наявність (відсутність) обставин, що тягнуть за собою передбачені статтею 61 Закону обмеження, пов'язані зі службою в поліції, зокрема повнота виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій).
Відтак, відповідно до наказу від 23.02.2016 року № 458 «Про проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області», атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та підпорядкованих підрозділів було проведено з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри при призначенні на вищу посаду, переміщення на нижчу посаду, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, відповідно до ст. 57 Закону України «Про Національну поліцію».
Отже, з аналізу викладеного вбачається, що дії відповідачів з приводу включення позивача до списків осіб, що підлягають атестації, та проведення атестації не мають ознак протиправності, відповідають вимогам чинного законодавства.
З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог, заявлених у пунктах 1, 2 адміністративного позову щодо визнання протиправним рішення Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, Національної поліції України про включення ОСОБА_4 до списку поліцейських, які підлягають атестуванню, та визнання протиправними їх дій щодо проведення атестації ОСОБА_4
Попри це, суд не може погодитись із обґрунтованістю самого рішення (висновку) атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 2 від 02.08.2016 року та апеляційної атестаційної комісії Східного регіону №5 оформлене протоколом ОП № 15.00028109.0033318 від 31.08.2016 року, виходячи з наступного.
Пунктом 2 розділу І Інструкції № 1465 передбачено, що керівники всіх рівнів зобов'язані забезпечити атестування на високому організаційному та правовому рівні з додержанням принципу відкритості (крім випадків, установлених законом) та об'єктивності в оцінці службової діяльності поліцейських, які атестуються.
Згідно з пунктом 11 розділу IV Інструкції № 1465 атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.
Відповідно до пункту 3 розділу IV Інструкції №1465 атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.
Прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.
Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу ІV Інструкції № 1465 з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.
За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.
За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.
Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.
Пунктом 15 Розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
При цьому, відповідно до пункту 16 Розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).
Зміст викладених положень Інструкції № 1465 свідчить, що атестування поліцейських включає два етапи: тестування та співбесіду.
Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.
Інструкція № 1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди Атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також з'ясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитись питання.
Згідно з пунктами 20-23 Інструкції усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення. У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у пункті 15 цього розділу. Протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.
Згідно розділу VI Інструкції №1465 до повноважень голови, секретаря та членів апеляційної атестаційної комісії, крім повноважень, визначених розділом III цієї Інструкції, належить витребовування матеріалів атестування поліцейського, який подав скаргу, з кадрового підрозділу відповідного органу поліції.
Формою роботи комісій є засідання. Засідання апеляційної атестаційної комісії є правомочним за умови участі в її роботі не менше половини від її складу.
З метою повного всебічного та об'єктивного розгляду скарги апеляційна атестаційна комісія може прийняти рішення щодо виклику поліцейського, який подав скаргу, на співбесіду.
Запрошення на співбесіду проводиться шляхом персонального запрошення та/або розміщення відповідної інформації на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції.
Апеляційна атестаційна комісія проводить розгляд матеріалів та голосування за відсутності скаржника.
Апеляційна атестаційна комісія на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, шляхом відкритого голосування приймає рішення про відхилення скарги поліцейського або скасовує висновок відповідної атестаційної комісії та приймає новий висновок.
Рішення апеляційної атестаційної комісії приймаються більшістю голосів присутніх на засіданні членів апеляційної атестаційної комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос голови апеляційної атестаційної комісії.

Рішення апеляційної атестаційної комісії оформляються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, мотиви прийнятого рішення. Протокол підписує головуючий і члени комісії, які брали участь у прийнятті рішення.

Висновки апеляційної атестаційної комісії заносяться до атестаційного листа, який підписують голова та секретар комісії, та протягом 5 робочих днів надсилаються для обов'язкового негайного виконання керівнику, якому надано право на призначення поліцейського на посаду та звільнення з посади або зі служби в поліції.

Так, колегією суддів встановлено, що на підставі вищевказаних приписів Інструкції позивач пройшов тестування, за результатами якого отримав за тестом на загальні здібності та навички - 44 бали з 60, та за тестом на знання законодавчої бази 34 бали з 60, про що здійснено відповідний запис в його атестаційному листі.

Також, колегією суддів встановлено, що 02.08.2016 року Атестаційною комісією № 2 ГУ НП в Дніпропетровській області проведено співбесіду з ОСОБА_4, результати якої оформлені протоколом ОП №15.00017006.0033318.

Зі змісту даного протоколу вбачається, що членами атестаційної комісії під час проведення атестування позивача було досліджено наступні документи:

- декларацію про доходи;

- послужний список (форма 1);

- інформаційну довідку;

- висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 5 Закону України «Про очищення влади»;

- інформацію з відкритих джерел.

Також, зі змісту даного протоколу вбачається, що під час проведення співбесіди ОСОБА_4 був скерований атестаційною комісією на тестування з використанням поліграфа, відомості про що було внесено до відповідного протоколу.

За результатом розгляду матеріалів, проведеної співбесіди та обговорення атестаційна комісія прийняла рішення, що ОСОБА_4, займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, при цьому в частині мотивації свого рішення атестаційною комісією зазначено, що воно прийнято з урахуванням результатів тестування на поліграфі.

Щодо результатів перевірки позивача на поліграфі колегія суддів зауважує, що єдиним нормативним документом, що регламентує основні напрямки, принципи та умови використання поліграфів та який може бути застосований у даних правовідносинах, є Інструкція щодо застосування комп'ютерних поліграфів у роботі з персоналом органів внутрішніх справ України, затверджена наказом МВС України від 28.07.2004 №842.

Згідно з п.п. 1.3 - 1.7 Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів, сучасний поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і представляє собою комплексну багатоканальну комп'ютерну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред'явлення за спеціальною методикою певних психологічних стимулів.

Аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, дає змогу отримувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Використання поліграфа здійснюється шляхом проведення за спеціальною методикою опитування людини з одночасною реєстрацією змін її психофізіологічних реакцій у відповідь на психологічні стимули, що задаються у вигляді варіантів відповідей, предметів, схем, фото та ін. У процесі такого інтерв'ю використовуються поліграфні пристрої, що не завдають шкоди здоров'ю, життю людини, навколишньому середовищу та мають відповідні сертифікати.

Опитування проводиться у формі скринінгової перевірки кандидатів на службу (навчання), а також службових перевірок персоналу з метою підвищення ефективності діяльності органів і підрозділів, психологічної надійності, зміцнення дисципліни і законності, запобігання негативним явищам серед особового складу органів внутрішніх справ України.

Реакції людини, інша інформація, що реєструється і фіксується у процесі тематичного інтерв'ю, аналізується спеціалістом поліграфа, який на підставі отриманих результатів формулює висновки, що мають вірогідний, орієнтувальний характер та слугують психологічним обґрунтуванням для: формулювання пропозицій щодо необхідності та конкретних напрямків подальшої роботи з кандидатами на службу (навчання) та працівниками органів та підрозділів внутрішніх справ; оцінки достовірності (недостовірності) результатів психодіагностичних обстежень та розслідування надзвичайних подій серед особового складу.

Згідно з п. 1.8 Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів, до роботи з поліграфом та проведення психофізіологічного інтерв'ю допускаються фахівці, які пройшли спеціальну підготовку та мають відповідний допуск (сертифікат, посвідчення) МВС України.

Згідно з п. 10.5 цієї ж Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів спеціаліст поліграфа застосовує лише ті знання, якими він володіє відповідно до своєї кваліфікації та повноважень.

Орієнтувальна інформація, що отримується в результаті скринінгової перевірки, є підставою зробити додаткову перевірку наданих відомостей про кандидата, здійснити службову перевірку щодо працівників органів внутрішніх справ України (п. 7.2 Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів).

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що висновки за результатами проходження поліграфа формуються відповідним спеціалістом, при цьому, вони мають вірогідний та орієнтувальний характер і можуть бути в подальшому об'єктивно підтверджені або ж спростовані лише в ході належної перевірки. Отже, отримавши яку-небудь орієнтовну інформацію внаслідок тестування на поліграфі, слід провести відповідне службове розслідування або зробити додаткову перевірку отриманої інформації з метою встановлення дійсності виявлених відомостей.

Між тим, у даному випадку відсутні будь-які докази проведення службової перевірки чи додаткової перевірки, за наслідком отримання інформації в ході тестування на поліграфі ОСОБА_4

Натомість, як вбачається з атестаційного листа, за час служби в Національній поліції ОСОБА_4 зарекомендував себе з позитивного боку, як грамотний фахівець, ініціативний та принциповий керівник. До виконання службових обовязків ставиться честно і сумлінно. Має добру спеціальну підготовку та досвід керівної роботи, організаторські та аналітичні здібності , почуття особистої відповідальності за доручену справу. Визначає головне та приділяє значну увагу питанням налагодження чіткої роботи та взаємодії працівників.

Отже, з атестаційного листа вбачається, що позивач характеризується виключно позитивно та відповідає займаній посаді.

При цьому, будь-які інші документи, які б могли характеризувати позивача як некомпетентного спеціаліста (заяви чи скарги на дії позивача, акти службових розслідувань, тощо) атестаційна комісія не досліджувала та відповідачі під час судового розгляду справи суду не надали.

Жодних відомостей про те, яким саме вимогам, що пред'являються до особи, яка перебуває на посаді, яку обіймав позивач, він не відповідає, у чому саме проявляється така невідповідність протокол засідання атестаційної комісії та висновок (рішення) комісії не містять.

Таким чином, встановлені вище обставини не дають підстав вважати, що атестаційною комісією та апеляційною атестаційною комісією рішення про службову невідповідність ОСОБА_4 приймалось на підставі повного та всебічного розгляду всіх матеріалів, що були надані до атестування, і що за результатами розгляду цих матеріалів були встановлені обставини, що свідчать про невідповідність особи позивача критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465.

У свою чергу, процедура проведення співбесіди, як етап атестування, повинна бути достатньо прозорою з тим, щоб і сама особа, яка проходить співбесіду, керівники органів поліції, які реалізовують її результати та суд, перевіряючи законність проведеного атестування, могли з'ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого атестаційною комісією рішення.

Оскільки негативне рішення атестаційної комісії тягне за собою правові наслідки у вигляді звільнення особи зі служби через службову невідповідність, таке рішення, незалежно від форми його оформлення (протокол, окремий акт), повинно бути вмотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мали вплив на його прийняття.

Серед критеріїв, які повинні застосовуватись суб'єктом владних повноважень при прийнятті ним рішень та якими керується адміністративний суд у разі оскарження таких рішень (ст.2 КАС України), є, зокрема, принцип законності, відповідно до якого суб'єкт владних повноважень зобов'язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, а рішення суб'єкта владних повноважень має прийматися обгрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Критерій обґрунтованості рішення або дії вимагає від суб'єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов'язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації.

Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У Рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

У Рішенні Європейського суду з прав людини від 27 вересня 2010 року по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» зазначено, що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Проте з матеріалів справи, які були детально досліджені судом, неможливо встановити, яким саме критеріям не відповідав позивач, що саме призвело до прийняття рішення про службову невідповідність, відтак таке рішення не можна вважати правомірним та обґрунтованим.

Таким чином, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги шляхом визнання протиправним та скасування рішення (висновок) атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що оформлене протоколом №15.00017006.0033318 від 02.08.2016 року та рішення Апеляційної атестаційної комісії Східного регіону № 5 оформлене протоколом №15.00028109.0033318 від 31.08.2016 року прийняте стосовно ОСОБА_4

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу т.в.о. начальника Національної поліції в Дніпропетровській області від 12.09.2016 року № 253 о/с про звільнення полковника поліції ОСОБА_4 (Т-239451), начальника Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції зі служби в поліції та поновлення ОСОБА_4 (Т-239451) на посаді начальника Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції з 12 вересня 2016 року, суд проходить до висновку щодо задоволення позовних вимог в цій частині, оскільки оскаржуваний наказ був прийнятий на підставі рішення Атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що оформлене протоколом №15.00017006.0033318 від 02.08.2016 року та рішення Апеляційної атестаційної комісії Східного регіону №5 оформлене протоколом №15.00028109.0033318 від 31.08.2016 року, які судом визнано протиправними та скасовано.

Відповідно до ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку щодо часткового задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_4 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Апеляційної атестаційної комісії Східного регіону № 5 про визнання протиправними дій, визнання протиправними і скасування рішень (висновків) та наказу, поновлення на посаді - задовольнити часково.

Визнати протиправним та скасувати рішення (висновок) Атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області оформлене протоколом ОП № 15.00017006.0033318 від 02.08.2016 року та зазначене в розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність», стосовно ОСОБА_4.

Визнати протиправним та скасувати рішення (висновок) Апеляційної атестаційної комісії Східного регіону № 5 оформлене протоколом ОП №15.00028109.0033318 від 31.08.2016 року, стосовно ОСОБА_4.

Визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Національної поліції в Дніпропетровській області від 12.09.2016 року № 253 о/с про звільнення полковника поліції ОСОБА_4 (Т-239451) начальника Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції зі служби в поліції.

Зобов'язати Головне управління Національної поліції України в Дніпропетровській області поновити ОСОБА_4 (Т-239451) на посаді начальника Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції з 12 вересня 2016 року.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КАС України звернути постанову суду до негайного виконання в частині поновлення на посаді.

Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку, визначеному ст.254 КАС України.

Відповідно до ст.186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Головуючий суддя Суддя Суддя ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3