Справа № 803/348/17
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2017-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2017 року Справа № 803/348/17

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Димарчук Т.М.,

при секретарі судового засідання Литвиненко І.П.,

з участю позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про визнання незаконним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1, позивач) звернувся з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Волинській області (далі - ГУНП у Волинській області) про визнання незаконним та скасування наказу в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності № 663/в від 23 серпня 2016 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказом ГУНП у Волинській області від 23 серпня 2016 року № 663/в за порушення вимог кримінального процесуального законодавства при досудовому розслідуванні у кримінальних провадженнях капітана поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді оголошення зауваження.

Позивач вважає вказаний наказ незаконним і просить його скасувати з тих підстав, що такий наказ прийнято з порушенням статті 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України", жодних дисциплінарних проступків, які могли б бути підставою для дисциплінарного стягнення, не вчиняв, а з оскарженим наказом позивача не ознайомлено та про його існування йому стало відомо випадково 06 лютого 2017 року.

Відповідно до письмових заперечень проти адміністративного позову № 714/26/01-2017 від 03 квітня 2017 року (а.с. 16-17) відповідач його вимог не визнав, посилаючись на те, що за результатами службового розслідування, призначеного та проведеного на підставі наказу ГУНП у Волинській області № 905 від 11 серпня 2016 року, встановлено, що в порушення вимог статті 214 Кримінального процесуального кодексу України слідчим слідчого відділу Ратнівського відділу поліції ГУНП у Волинській області ОСОБА_1 при отриманні повідомлення про кримінальне правопорушення 20 липня 2016 року не було внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та не розпочато розслідування. З наведених підстав, наказом начальника ГУНП у Волинській області від 23 серпня 2016 року № 663/в за порушення вимог кримінального процесуального законодавства позивачу оголошено зауваження. При прийнятті оскарженого наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, при цьому прав, свобод та інтересів позивача не порушено, у зв'язку з чим в задоволенні адміністративного позову ГУНП У Волинській області просило відмовити.

В судовому засіданні позивач заявлений позов підтримав повністю з підстав, зазначених у позовній заяві та додатково пояснив, що у нього не було можливості внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування, оскільки начальник Ратнівського відділу поліції ГУНП у Волинській області підполковник поліції ОСОБА_2 розгляд повідомлення про виявлення ознак кримінального правопорушення, що надійшло від працівників прикордонної служби "Доманове", по факту виявлення паспортного документа громадянки ОСОБА_3 з ознаками часткової підробки, доручив начальнику сектору превенції Ратнівського ВП у Волинській області капітану поліції ОСОБА_4

Представник відповідача в судове засідання не прибув, хоча відповідач належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового розгляду справи (а.с. 51).

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Таким чином, оскільки відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання представника не направив, за відсутності перешкод для розгляду справи, суд приходить до висновку, що судовий розгляд справи можливо здійснювати без участі представника відповідача.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що адміністративний позов задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Судом встановлено, що з 18 травня 2016 року ОСОБА_1 працював слідчим слідчого відділення Ратнівського відділу поліції ГУНП у Волинській області (далі - слідчий СВ Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області), що підтверджується послужним списком (а.с. 19-22).

Наказом тимчасово виконуючого обов'язки начальника ГУНП у Волинській області від 23 серпня 2016 року № 663/в "Про недоліки в роботі працівників слідчих підрозділів ГУНП у Волинській області та притягнення винних до дисциплінарної відповідальності" за порушення вимог кримінального процесуального законодавства при досудовому розслідуванні у кримінальних провадженнях слідчому СВ Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області капітану поліції ОСОБА_1 оголошено зауваження (а.с. 39).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

За результатами проведеної 28 липня 2016 року перевірки Управлінням внутрішньої безпеки у Волинській області ДВБ Національної поліції України службової діяльності Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області було встановлено обставини, які свідчать про недотримання вимог кримінального процесуального законодавства, зокрема, слідчим СВ Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_1 при отриманні 20 липня 2016 року повідомлення про кримінальне правопорушення по факту виявлення паспорта громадянки України ОСОБА_5 з ознаками часткової підробки. Наведений висновок викладено в листі № 1458/42-02/01-2016 від 02 серпня 2016 року "Про призначення та проведення службового розслідування", яким повідомлено ГУНП у Волинській про необхідність призначення і проведення службового розслідування за вказаним фактом (а.с. 25-28).

Наказом т.в.о. начальника ГУНП у Волинській області № 905 від 11 серпня 2016 року з метою повного, об'єктивного, всебічного дослідження фактів, викладених у листі УВБ у Волинській області ДВБ Національної поліції України № 1458/42-02/01-2016 від 02 серпня 2016 року, на підставі пункту 2.6 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 230 від 12 березня 2013 року (далі - Інструкція № 230), призначено по даному факту службове розслідування (а.с. 23).

З висновку за результатами службового розслідування від 22 серпня 2016 року (а.с. 38) слідує, що 20 липня 2016 року до чергової частини Ратнівьского ВП по телефону надійшло повідомлення від інспектора КПП "Доманове" про те, що у громадянки ОСОБА_3 при перетині державного кордону виявлено паспорт з ознаками часткової підробки, а саме підчистки та виправлення на першій і другій сторінках рукописного тексту. На місце події було скеровано слідчо-оперативну групу в складі слідчого Ратнівського ВП Мирошника І.А. Останнім було проведено огляд місця події. В цей же день громадянка ОСОБА_3А і належний їй паспорт на підставі відповідних актів були передані в Ратнівський ВП під особистий підпис слідчого Мирошника І.А. В подальшому, відповідно до пояснень ОСОБА_1, зібрані ним матеріали за вказаним фактом були передані черговому працівнику Ратнівського ВП для реєстрації. Відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) ОСОБА_1 не вносились, пояснень від ОСОБА_3 позивач не відбирав. При цьому ОСОБА_1 пояснив, що він не встановив факту підробки паспорта, а лише його псування. За вказаним фактом працівниками Ратнівського ВП було проведено перевірку і списано висновком від 23 липня 2016 року в порядку Закону України "Про звернення громадян".

Таким чином, слідчий СВ Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_1 при отриманні повідомлення про кримінальне правопорушення, відповідно до вимог статті 214 КПК України, не вжив відповідних заходів, визначених кримінальним процесуальним законодавством України. У зв'язку з наведеним, слідчого СВ Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_1 за порушення вимог статті 214 КПК України щодо невнесення відомостей до ЄРДР рекомендовано притягнути до дисциплінарної відповідальності.

У зв'язку з виявленими порушеннями, наказом № 663/в від 23 серпня 2016 року "Про недоліки в роботі працівників слідчих підрозділів ГУНП у Волинській області та притягнення винних до дисциплінарної відповідальності" з підстав порушення вимог статті 214 КПК України - невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР слідчого СВ Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді оголошення зауваження (а.с. 39).

Суд погоджується з висновками перевірки з наступних мотивів і підстав.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено законом "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.

Відповідно до статті 3 Закону України "Про Національну поліцію" у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною першою статті 8 цього ж Закону поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Як встановлено частиною першою статті 25 КПК України прокурор, слідчий зобов'язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов'язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Пунктами 5, 17 частини першої статті 3 КПК України визначено, що досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності; слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу державного бюро розслідувань, органу Державної кримінально-виконавчої служби України, підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Згідно з статтею 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є, зокрема, слідчі підрозділи органів Національної поліції.

Досудове розслідування здійснюють слідчі органу досудового розслідування одноособово або слідчою групою.

Орган досудового розслідування зобов'язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Відповідно до статті 40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Слідчий уповноважений: починати досудове розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених цим Кодексом; доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій; повідомляти за погодженням із прокурором особі про підозру; за результатами розслідування складати обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру та подавати їх прокурору на затвердження; приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 284 цього Кодексу; здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов'язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Таким чином, згідно з чинним кримінальним процесуальним законодавством, відомості викладені в повідомленні про вчинене кримінальне правопорушення слідчим невідкладно, але не пізніше 24 годин вносяться до ЄРДР. Рішення щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в обставинах викладених в заяві або повідомленні про злочин, може бути прийняте слідчим, прокурором лише за результатами проведеного розслідування, яке розпочинається разом з внесенням відомостей про злочин до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів справи, об 11 год. 20 хв. 20 липня 2016 року з КПП "Доманове" по телефону від старшого інспектора прикордонної служби ОСОБА_6 і письмово за підписом начальника відділу прикордонної служби "Доманове" майора ОСОБА_7 в Ратнівський ВП ГУНП у Волинській області надійшло повідомлення про виявлення ознак кримінального правопорушення, передбаченого статтею 358 Кримінального кодексу України (далі - КК України) зокрема: в ході оформлення перетину державного кордону громадянкою України ОСОБА_3 прикордонним нарядом "Перевірка документів" виявлено паспортний документ, з ознаками часткової підробки, а саме підчистки та вписування рукописним текстом року народження на 1 та 2 сторінках документа. Відповідно до статті 60 Кримінального процесуального кодексу України заявник просив надати письмову інформацію про внесення повідомлення до Єдиного реєстру досудових розслідувань із зазначенням номеру і дати реєстрації кримінального провадження та найменування заявника (а.с. 61).

Слідчо-оперативною групою, до складу якої входив слідчий СВ Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області капітан поліції ОСОБА_1, на підставі повідомлення про використання підробленого документа, здійснено виїзд у прикордонний пункт пропуску "Доманове" та проведено огляд місця події і паспорта, про що складено протокол від 20 липня 2016 року. Відповідно до вказаного протоколу, проведеним оглядом позивачем встановлено наступне: у пункті пропуску "Доманове" Луцького прикордонного загону на столі лежить паспорт громадянина України серії НОМЕР_1, виданий ОСОБА_3 Києво-Святошинським РВГУ МВС України в Київській області 29 листопада 1996 року. Також було зазначено, що при здійсненні огляду застосовувались технічні засоби фіксації - фотоапарат "Samsung" (а.с. 62).

Старшим інспектором прикордонної служби ВПС "Доманове" капітаном ОСОБА_6 на підставі актів приймання-передачі особи та передачі паспортного документа від 20 липня 2016 року передано, а капітаном ОСОБА_1 прийнято громадянку ОСОБА_3, паспортний документ громадянина України ОСОБА_3 серії НОМЕР_1, виданий Києво-Святошинським РВГУ МВС України в Київській області 29 листопада 1996 року (а.с. 66, 67, 68).

За результатами здійснення старшим прапорщиком ОСОБА_8 поглибленої перевірки паспорта громадянки України серії НОМЕР_1, виданого 29 листопада 1996 року Києво-Святошинським РВГУ МВС України в Київській області на ім'я ОСОБА_3, за допомогою приладу "DIKI-01MP" встановлено, що документ недійсний у зв'язку з частковою підробкою шляхом механічної підчистки року народження на сторінках № 1, № 2 та вписування іншого рукописним текстом (а.с. 65).

У письмових поясненнях від 28 липня 2016 року ОСОБА_1 вказав, що за виявленим фактом було зібрано матеріали, які позивач передав черговому працівнику на реєстрацію, водночас, відомості про вчинення кримінального правопорушення в ЄРДР не вніс, оскільки ознак кримінального правопорушення не виявив, а громадянку ОСОБА_3 після прибуття в Ратнівський ВП відпустив, пояснень в останньої не відбирав.

При цьому, фототаблиць оглянутого паспорта громадянки ОСОБА_3, а також доказів долучення таких фототаблиць до акта огляду від 20 липня 2016 року суду не надав. Вказані документи відсутні також у висновку № 5 по факту повідомлення інспектора КПП "Доманове".

Будь яких інших доказів, зібраних матеріалів на спростування виявлення кримінального правопорушення по факту виявленого паспорта з ознаками часткової підробки відповідач також суду не надав.

Таким чином, відомостей про вчинення кримінального правопорушення протягом 24 годин в ЄРДР позивачем не внесено, що є порушенням вимог частини першої статті 214 КПК України.

За даним фактом працівниками Ратнівського ВП проведено перевірку. Так, 23 липня 2016 року старшим дільничим офіцером поліції Ратнівського ВП у Волинській області капітаном поліції ОСОБА_9 за результатом розгляду матеріалів по факту повідомлення про виявлення ознак підробки в паспорті громадянки України ОСОБА_3 складено висновок за № 5 (а.с. 58) про те, що підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до статті 214 КПК України не встановлено у зв'язку з відсутністю даних, що можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення. У зв'язку з наведеним, перевірку по даному факту вирішено припинити, про що повідомити зацікавлених осіб; паспорт ОСОБА_3 вирішено направити у Києво-Святошинський РВ ГУДМС України у Київській області, матеріали перевірки - передати в канцелярію Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області (а.с. 59).

23 липня 2016 року паспорт громадянки України ОСОБА_3 направлено в Києво-Святошинський РВ ГУДМС України у Київській області (а.с. 69). Листом від 23 липня 2016 року № 1285 начальнику КПП "Доманове" направлено повідомлення про припинення подальшого розгляду звернення від 20 липня 2016 року в порядку Закону України "Про звернення громадян" (а.с. 70).

Частиною першою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до пункту 9 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" від 23 грудня 2015 року № 901-VIII, до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширити на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" (далі - Дисциплінарний статут).

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно з статтею 2 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися такий вид дисциплінарного стягнення, як зауваження.

З метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення (стаття 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України).

На виконання вказаної норми Міністерством внутрішніх справ України видано наказ № 230 від 12 березня 2013 року, яким затверджено "Інструкцію про проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ". Цією Інструкцією визначено порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України, навчальних закладів та науково-дослідних установ системи Міністерства внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб органів внутрішніх справ України (далі - ОВС) при його проведенні.

Відповідно до пунктів 2.1, 2.2 Інструкції № 230 підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником, зокрема, у разі невиконання або неналежного виконання особами РНС під час службової діяльності вимог чинного законодавства, що призвело до порушення прав та законних інтересів громадян або негативно вплинуло на забезпечення виконання покладених на ОВС завдань з охорони громадського порядку, боротьби зі злочинністю.

Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (пункт 2.6 Інструкції № 230).

Розділом 8 цієї ж інструкції регламентовано порядок оформлення матеріалів службового розслідування

Так, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. У вступній частині висновку службового розслідування викладаються: посада, звання, прізвище, ініціали службової особи (осіб), яка (і) проводила (и) службове розслідування; підстави для проведення службового розслідування. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла (и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв'язку з цим; посаду, звання, прізвище, ім'я та по батькові, персональні дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах внутрішніх справ і на займаній посаді - з дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), характеристику особи (зокрема, про наявність або відсутність у неї діючих дисциплінарних стягнень), винної в учиненні дисциплінарного проступку, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам; наявність причинного зв'язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками; умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього; вимоги законодавства або посадові обов'язки, які було порушено; наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом'якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного. У резолютивній частині висновку службового розслідування виконавцем (комісією) зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб РНС конкретних заохочень або дисциплінарних стягнень, кваліфікації отриманих тілесних ушкоджень, обставин загибелі (смерті) осіб РНС, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування. У разі відсутності в начальника, який призначив службове розслідування, повноважень щодо накладення дисциплінарного стягнення в резолютивній частині висновку повинно міститися клопотання до старшого прямого начальника, який наділений відповідним правом, про накладення на особу РНС того чи іншого виду дисциплінарного стягнення. Із затвердженим висновком службового розслідування за рішенням начальника, який призначив службове розслідування, повинен бути ознайомлений начальник органу (підрозділу) внутрішніх справ, де проходить службу працівник, стосовно якого воно проводилося. Висновок службового розслідування підписується виконавцем (головою та членами комісії) та затверджується начальником, який призначив службове розслідування, або вищим прямим начальником.

Проаналізувавши вищенаведені норми, суд дійшов висновку, що службове розслідування в даному випадку відповідачем призначене і проведене на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис.

У порушення вимог статті 14 Дисциплінарного статуту оскаржуваний наказ позивачу до відома не доводився, однак відомості про накладення стягнення на позивача внесено в послужний список останнього (а.с. 22).

У судовому засіданні позивач на спростування обставин вчинення ним дисциплінарного проступку, вказував, що у нього не було можливості внести відповідні відомості в ЄРДР, оскільки як вбачається з журналу єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події в Ратнівському ВП ГУНП у Волинській області (а.с. 71-72), розгляд повідомлення було доручено начальнику сектору превенції Ратнівського ВП у Волинській області капітану поліції ОСОБА_4 21 липня 2016 року ОСОБА_4 отримав повідомлення для розгляду, що засвідчив власним підписом в журналі.

Однак, суд критично оцінює наведені позивачем обставини, як такі, що перешкодили йому вчинити дії відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, оскільки саме слідчому, відповідно до вимог статей 40, 214 КПК України, надано повноваження вносити відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Враховуючи наявні у справі докази суд вважає, що у даному випадку відповідачем належними та допустимими доказами доведено те, що при виконанні своїх службових повноважень слідчим СВ Ратнівського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_1 20 липня 2016 року було допущено порушення статті 214 Кримінального процесуального законодавства і у його діях наявний склад дисциплінарного проступку, а відтак у ГУНП у Волинській області правомірно накладено дисциплінарне стягнення на позивача у виді оголошення зауваження, яке є достатньо співрозмірним вчиненому дисциплінарному проступку.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, усі рішення та дії суб'єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті (вчинені) на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом.

Відповідно до частини другої статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Таким чином, обов'язок доказування того, що позивача правомірно було звільнено з митних органів України покладається на відповідача - суб'єкта владних повноважень.

На думку суду, відповідач у даній справі належними та допустимими доказами довів склад дисциплінарного проступку з боку позивача та правомірність притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а тому у задоволенні позовних слід відмовити.

Керуючись частиною третьою статті 160, статтями 162, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Закону України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України", суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про визнання незаконним та скасування наказу відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 186 КАС України, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на постанову суду подається сторонами протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Львівського апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.М. Димарчук

Повний текст постанови виготовлений 22 травня 2017 року.