Справа № 810/3155/16
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2017-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2017 року м. Київ № 810/3155/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вогні Гестії»

до Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління ДФС у Київській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Вогні Гестії» з позовом до Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 08.06.2016 № НОМЕР_1.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 14.06.2016 ТОВ «Вогні Гестії» отримало спірне податкове повідомлення рішення.

Відповідно до змісту вказаного податкового повідомлення рішення, воно прийняте на підставі висновків ОСОБА_1 перевірки від 08.06.2016 № 000308/10-13-15-01/34647220, водночас, позивач зазначає, що на його адресу не надходив зазначений ОСОБА_1 перевірки і що йому нічого не відомо щодо проведеної перевірки та про порушення, які були встановлені під час її проведення.

Крім того, позивач зазначив, що податковим органом було порушено процедуру проведення перевірки та прийняття спірного податкового повідомлення рішення, у звязку з чим важає його таким, що є протиправним та підлягає скасуванню.

Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи представник позивача в судове засідання призначене на 01.03.2016 не зявився (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу № 340), водночас 27.02.2017 через канцелярію суду представником позивача були подані додаткові пояснення, якими позивач обгрутовував позовні вимоги та в яких просив суд задовільнити позов в повному обсязі та здійснювати розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання також не зявився. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу № 287). Водночас, в матеріалах справи, містяться письмові заперечення проти позову, в яких відповідач не погоджується з позовними вимогами позивача та наполягає, що спірне рішення прийнято правомірно і у відповідності до вимог чинного законодавства.

Також в прохальній частині заперечень, представник відповідача просить суд розгляд справи здійснювати без участі відповідача.

Відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що справа підлягає розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що ТОВ «Вогні Гестії» (), зареєстровано як юридичну особу 18.10.2006 (№ 0009102), як платник податків на час проведення перевірки перебуває на обліку в ДПІ у Києво Святошинському районі Головного управління ДФС у Київській області.

08.06.2015 посадовими особами відповідача було проведено камеральну перевірку ТОВ «Вогні Гестії» з питання своєчасності сплати узгоджених податкових зобовязань з податку на додану вартість.

За результатами перевірки було складено ОСОБА_1 від 08.06.2016 року за № 000308/10-13-15-01/34647220.

У висновках зазначеного ОСОБА_1 перевірки зафіксовано порушення ТОВ «Вогні Гестії» граничних термінів сплати самостійно визначеного грошового зобовязання з податку на додану вартість визначених в пункті 57.1 статті 57 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами і доповненнями), а саме:

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_2 граничний термін сплати 31.012015, сплачено 22.04.2015 (кількість днів прострочення сплати 82, сума штрафу 2060,6 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_3 граничний термін сплати 31.07.2014, сплачено 28.10.2014 (кількість днів прострочення сплати 90, сума штрафу 1298,87 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_4 граничний термін сплати 01.09.2014, сплачено 25.12.2014 (кількість днів прострочення сплати - 116, сума штрафу 1479,51 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_5 граничний термін сплати 03.03.2015, сплачено 07.05.2015 (кількість днів прострочення сплати - 66, сума штрафу 2594,11 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_6 граничний термін сплати 01.10.2014, сплачено 25.01.2015 (кількість днів прострочення сплати - 119, сума штрафу 1987,46 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_7 граничний термін сплати 31.10.2014, сплачено 20.02.2015 (кількість днів прострочення сплати - 113, сума штрафу 1925,43 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_8 граничний термін сплати 02.06.2014, сплачено 29.09.2014 (кількість днів прострочення сплати - 120, сума штрафу 2418,24 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_6 граничний термін сплати 01.10.2014, сплачено 25.12.2014 (кількість днів прострочення сплати - 86, сума штрафу 2799,34 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_9 граничний термін сплати 01.12.2014, сплачено 18.03.2015 (кількість днів прострочення сплати - 108, сума штрафу 942,8 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_9 граничний термін сплати 01.12.2014, сплачено 26.02.2015 (кількість днів прострочення сплати - 88, сума штрафу 1067,88 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_7 граничний термін сплати 31.10.2014, сплачено 26.02.2015 (кількість днів прострочення сплати - 119, сума штрафу 2446,77 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_10 граничний термін сплати 01.07.2014, сплачено 28.10.2014 (кількість днів прострочення сплати - 120, сума штрафу 1582,8 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_3 граничний термін сплати 31.07.2014, сплачено 27.11.2014 (кількість днів прострочення сплати - 120, сума штрафу 661,33 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_5 граничний термін сплати 03.03.2015, сплачено 22.04.2015 (кількість днів прострочення сплати - 51, сума штрафу 1061,89 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_11 граничний термін сплати 31.12.2014, сплачено 22.04.2015 (кількість днів прострочення сплати - 113, сума штрафу 3901,15 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_8 граничний термін сплати 02.06.2014, сплачено 28.10.2014 (кількість днів прострочення сплати - 149, сума штрафу 1371,16 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_4 граничний термін сплати 01.09.2014, сплачено 27.11.2014 (кількість днів прострочення сплати - 88, сума штрафу 2625,49 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_9 граничний термін сплати 01.12.2014, сплачено 22.04.2015 (кількість днів прострочення сплати - 143, сума штрафу 1476,12 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_11 граничний термін сплати 31.12.2014, сплачено 22.04.2015 (кількість днів прострочення сплати - 113, сума штрафу 636,05 грн.);

за податковою декларацією з податку на додану вартість № НОМЕР_12 граничний термін сплати 05.05.2014, сплачено 29.09.2014 (кількість днів прострочення сплати - 148, сума штрафу 2318,85 грн.) (а.с. 60-61).

На підставі ОСОБА_1 перевірки відповідачем було прийнято податкове повідомлення -рішення від 08.06.2016 № НОМЕР_1, яким на підставі статті 126 Податкового кодексу України за затримку сплати суми грошового зобовязання в розмірі 183 279,25 грн. зобовязано ТОВ «Вогні Гестії» сплатити штраф у розмірі 20% у сумі 36 655,85 грн. за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг).

Не погоджуючись з правомірністю прийтого відповідачем рішеннями, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Основним законодавчим актом, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства є Податковий кодекс України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI.

Права контролюючого органу визначені статтею 20 Податкового кодексу України, так підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 вказаної статті встановлено, що контролюючий орган має право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Положеннями пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1 статті 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Згідно із пунктом 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

З системного аналізу наведених положень Податкового кодексу України слідує, що камеральна перевірка має свої специфічні ознаки, які притаманні тільки даному виду перевірки. Зокрема, податковим законодавством не визначено підстави для її проведення, не передбачено вчинення контролюючим органом певних дій, при дотриманні яких можливе її проведення, як то направлення запиту, винесення наказу, направлення на проведення перевірки, повідомлення про проведення перевірки та направлення (вручення) цих документів платнику податків.

Наказом Міністерства доходів та зборів України від 14 червня 2013 року № 165 затверджено «Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця» передбачені особливості проведення камеральних перевірок податкової звітності, зокрема, з податку на додану вартість.

Так, підпунктом 3.1.1 пункту 3.1 зазначених Методичних рекомендацій визначено, що податкова звітність, подана платником ПДВ, проходить арифметичний та логічний контроль - автоматизовану перевірку, складовими якої є: перевірка правильності визначення податкового періоду (відповідно до статті 202 Кодексу), своєчасності надання звітності (дотримання строків, встановлених пунктом 49.18 статті 49 та статтею 203, з урахуванням пункту 49.20 статті 49 Кодексу), правильності вибору форми декларації; перевірка логічного зв'язку між окремими звітними і розрахунковими показниками, перевірка узгодженості показників, що переносяться з додатків до декларацій, порівняння звітних показників з показниками попередніх звітних періодів.

Тобто, предметом дослідження камеральної перевірки можуть бути тільки дані податкових декларацій (розрахунків) платника податків, зокрема, правильність відображення у відповідних рядках та стовпцях податкової декларації показників як результатів проведених розрахунків (арифметичних дій) та/або методологія проведення цих розрахунків.

Під арифметичною помилкою слід розуміти помилки або описки, допущені платником податку при заповненні декларації або додатків до них, зокрема при виконанні арифметичних дій, передбачених при обчисленні об'єкта оподаткування з метою визначення податкових зобов'язань з податку, збору, обов'язкового платежу (додавання або вирахування відповідних рядків), а також описки, допущені при перенесенні даних із додатків, на підставі яких заповнюються відповідні рядки декларації (неправильно поставлена кома при застосуванні одиниці виміру, неправильно перенесений підсумок з додатка та ін.).

Під методологічною помилкою, у свою чергу, слід розуміти помилку, допущену платником податків при складанні ним декларації, яка полягає у неправильному застосуванні або незастосуванні ставок оподаткування чи коефіцієнтів при визначенні податкового зобов'язання з того чи іншого податку, збору (обов'язкового платежу).

При цьому, питання своєчасності сплати податків та зборів, при проведенні камеральної перевірки не досліджується, оскільки це є предметом документальної перевірки.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, у ході камеральної перевірки контролюючим органом було проведено перевірку своєчасності сплати податку на додану вартість по податкових деклараціях з податку на додану вартість за березня 2014 по лютий 2015 року.

Суд зазначає, що своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів є предметом саме документальної перевірки, умови, порядок призначення та проведення якої суттєво відрізняються від камеральної перевірки.

Так, відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Відтак, суд дійшов висновку, що підчас камеральної перевірки перевіряються дані задекларовані у податковій звітності, однак її предметом не може бути дослідження своєчасності сплати платником податків податкових зобов'язань, оскільки дані висновки контролюючий орган може зробити лише за результатами документальної перевірки на підставі дослідження відповідних документів.

Підсумовуючи викладене, висновки обумовленого ОСОБА_1 камеральної перевірки не можуть бути належними доказами щодо несвоєчасної сплати платником податків узгоджених зобов'язань, оскільки відповідач при проведенні камеральної перевірки вийшов за межі наданих йому прав, тобто відповідач діяв неправомірно.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 камеральної перевірки є доказом, здобутим із порушенням закону, а отже, відповідно до частини 3 статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України, судом до уваги не береться та відповідно, не може бути підставою для прийняття оскаржуваного рішення, що у свою чергу, є самостійною та достатньою підставою для скасування оскаржуваного рішення.

Стосовно посилань позивача на ту обставину, що відповідач не направляв (не вручив) на його адресу примірник ОСОБА_1 перевірки, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42цього Кодексу.

Пунктом 86.8 статті 86 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення приймається керівником контролюючого органу (його заступником) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень (за результатами фактичної перевірки - з дня реєстрації (надходження) акта такої перевірки до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків), а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Для всебічного і повного зясування обставин справи, судом ухвалами від 14.11.2016, 13.12.2016, 17.01.2017 було витребувано у відповідача належним чином засвідчену копію ОСОБА_1 перевірки від 08.06.2016 № 000308/10-13-15-01/34647220 та докази його надіслання або вручення ТОВ «Вогні Гестії».

ОСОБА_1 перевірки від 08.06.2016 № 000308/10-13-15-01/34647220 була подана через канцелярію суду 06.02.2017.

В той же час, відповідачем так і не було надано суду доказів надіслання (вручення) вказаного ОСОБА_1 позивачу.

Враховуючи положення статті 86 Податкового кодексу України, суд дійшов висновку, що податковим органом порушено процедуру прийняття податкового повідомлення рішення.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відповідачем було порушено норми Податкового кодексу України, оскільки податковим органом у ході камеральної перевірки було проведено перевірку своєчасності сплати податку на додану вартість, в той час як перевірка своєчасності сплати податку повинна проводить під час проведення документальної перевірки, також відповідачем було порушено процедуру прийняття податкового повідомлення рішення.

Частина 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ та Вуліч проти Швеції Суд визначив, що …адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління .

Водночас, відповідачем, як субєктом владних повноважень, обовязку доказування правомірності спірного рішення не виконано.

Будь-яких доказів спростовуючих доводи позивача відповідач суду не надав, а також не навів жодних контраргументів на підтвердження обґрунтованості прийнятого спірного рішення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення - рішення від 08.06.2016 № НОМЕР_1 є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 1 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, витрати позивача, повязані зі сплатою судового збору у сумі 1 378,00 грн, підлягають відшкодуванню позивачу з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління ДФС у Київській області.

Керуючись статтями 11, 14, 69, 70, 71, 122, 158 - 163, 167 254 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління ДФС у Київській області від 08.06.2016 № НОМЕР_1.

3. Стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління ДФС у Київській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Вогні Гестії» () сплачений судовий збір у розмірі 1 378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн. 00 коп.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд.

Згідно з частиною другою статті 186 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Панова Г. В.