Справа № 807/57/17
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2017-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 травня 2017 рокум. Ужгород№ 807/57/17

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.

при секретарі судового засідання Кубічек Н.І.

за участю сторін:

позивача - не з'явився;

представника відповідача - не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області про скасування розпорядження, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до статті 160 частини 3 КАС України 17 травня 2017 року було проголошено вступну та резолютивну частини постанови. Постанову у повному обсязі було складено 22 травня 2017 року.

11 січня 2017 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовною заявою звернувся ОСОБА_1 до Хустської районної державної адміністрації, якою просив суд: "Розпорядження № 115-к від 01 грудня 2016 року голови Хустської районної державної адміністрації про притягнення мене, начальника відділу освіти, молоді та спорту Хустської РДА ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани скасувати".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідно до вимог Закону України "Про державну службу" підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Проте позивач під час своєї праці на вказаній посаді належним чином виконував свої посадові обов'язки, не допускав порушень діючого законодавства України та не вчиняв дисциплінарного проступку. Окрім того, позивач стверджує, що відповідачем не дотримано вимог статті 148 КЗпП України щодо строків притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

15 травня 2017 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшло клопотання від представника позивача, відповідно до якого останній просить розглянути справу без його участі за наявними матеріалами у справі та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі (а.с. 116).

Відповідач у судове засідання не забезпечив явку свого представника, хоча судом вживалися заходи щодо виклику відповідача, що передбачені Главою 3 Розділу II КАС України.

Однак, на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшло клопотання від представника відповідача про розгляд справи без участі сторони. Вирішення даного спору залишає на розсуд суду (а.с. 117).

Розгляд даної справи неодноразово відкладався у зв'язку з існуванням на те об'єктивних причин.

Відповідно до статті 47 КАС України особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Відповідно до статті 41 частини 1 КАС України, у зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно та повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач перебуває на посаді начальника відділу освіти, молоді та спорту Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області.

01 грудня 2016 року Розпорядженням голови Хустської районної державної адміністрації № 115/к "Про оголошення догани ОСОБА_1", за неналежне виконання посадових обов'язків, а саме за службову недбалість, що проявилася у помилковому перерахуванні коштів за проведення наступних робіт: поточного ремонту системи теплопостачання Заломської ЗОШ І-ІІ ступенів; поточного ремонту котельні Липецькополянської ЗОШ І-ІІ ступенів; поточного ремонту котельні Поточанського НВК, начальника відділу освіти, молоді та спорту Хустської РДА ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності - оголошено догану (а.с. 12).

З даного розпорядження вбачається, що підставою для його прийняття є висновок дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців Хустської районної державної адміністрації.

Судом встановлено, що відділом освіти Хустської районної державної адміністрації було укладено договори на проведення ремонтних робіт з ліцензованою організацією - ТОВ "Проектно-будівельне об'єднання "Тиса"", а саме :

- договір №302 від 25 липня 2016 року на виконання робіт по поточному ремонту котельні Липецькополянської ЗОШ І-ІІ ступенів (а.с.а.с. 18-21);

- договір №303 від 25 липня 2016 року на проведення поточного ремонту системи теплопостачання Заломської ЗОШ І-ІІ ступенів (а.с.а.с. 22-29);

- договір №307 від 25 липня 2016 року на проведення поточного ремонту котельні Поточанського НВК (а.с.а.с. 14-17);

Пунктом 3.1. цих договорів зазначено, що початком робіт є серпень 2016 рік, а закінчення - грудень 2016 рік.

Позивачем, 23 вересня 2016 року був направлений на адресу ТзОВ ПБО "Тиса" лист № 05-1126, відповідно до якого проінформовано, що платіжними дорученнями від 02 серпня 2016 року: № 147 в сумі 191110,74 грн., № 143 в сумі 196770,33 грн. та № 146 в сумі 198364,24 грн. на реквізити ТзОВ ПБО "Тиса" помилково перераховані кошти. У зв'язку з чим такі кошти потрібно невідкладно повернути на реквізити відділу освіти, молоді та спорту Хустської РДА (а.с. 30).

07 жовтня 2016 року, листом №120, ТзОВ ПБО "Тиса" надало відповідь, відповідно до якої проінформовано, що платіжними дорученнями від 07 жовтня 2016 року, а саме: №2243 на суму 191110,74 грн., №2244 на суму 196770,33 грн. та №2245 на суму 198364,24 грн. помилково перераховані кошти загальною сумою 586245,31 грн. були повернуті, що стверджується копіями платіжних доручень (а.с.а.с. 31-34, 64-68).

05 жовтня 2016 року, розпорядженням голови Хустської районної державної адміністрації № 404 було призначено службове розслідування щодо позивача. Пунктом 3 даного розпорядження зобов'язано комісію підготувати висновок про наявність чи відсутність в діях позивача дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності до 05 листопада 2016 року ( а.с. 13).

Дослідивши та проаналізувавши надані сторонами докази, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог позивача про визнання протиправним та скасування оскаржуваного розпорядження про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. При цьому суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Таким чином уповноважені державою органи не можуть на власний розсуд ухилятися від реалізації наданих їм повноважень, але й не мають права виходити за межі, встановлені законодавством.

Згідно матеріалів справи до позивача, як до начальника відділу освіти, молоді та спорту Хустської РДА було застосовано захід дисциплінарного впливу у вигляді догани згідно Розпорядженням голови Хустської районної державної адміністрації № 115/к від 01 грудня 2016 року за неналежне виконання своїх посадових обов'язків.

Статтею 1 Закону України "Про державну службу" № 889-VIII (далі по тексту Закон України № 889-VIII) визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов'язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Права та обов'язки державного службовця визначені статтями 7 та 8 Закону України № 889-VIII.

Згідно зі статтею 62 Закону України № 889-VIII державний службовець зобов'язаний виконувати обов'язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов'язки.

Статтею 5 Закону України № 889-VIII встановлено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Згідно з статтею 5 частинами 2, 3 Закону України № 889-VIII відносини, що виникають у зв'язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Засади дисциплінарної відповідальності державного службовця встановлені главою 2 розділу VIII Закону України № 889-VIII.

Відповідно до статті 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Таким чином, стаття 65 Закону України № 889-VIII визначає поняття дисциплінарного проступку, його об'єктивну та суб'єктивну сторону.

Обов'язковими ознаками дисциплінарного проступку є наявність його суб'єктивної сторони наявності вини та об'єктивної сторони - протиправної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 65 частиною 2 Закону України № 889-VIII встановлений перелік дисциплінарних проступків державного службовця, яким є, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, який зазначений в оскаржуваному розпорядженні.

Відповідно до статті 64 частини 1 Закону України № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Щодо порядку накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани, то згідно статті 66 Закону України № 889-VIII таке дисциплінарне стягнення накладається виключно за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно з статтею 69 частинами 9, 10 Закону України № 889-VIII подання дисциплінарної комісії є результатом розгляду дисциплінарної справи державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Відповідно до статті 71 її частини 1 Закону України № 889-VIII, службове розслідування проводиться з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 73 її частини 1 Закону України № 889-VIII, з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.Таким чином, Закону України № 889-VIII встановлено, що підставою для порушення дисциплінарного провадження є вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, а саме протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Тобто винність особи є складовою наявності чи відсутності дисциплінарного проступку (стаття 65 частина 1 Закону України № 889-VIII).

Таким чином з аналізу вказаних норм судом констатується, що позивачем не пропущено строк звернення до суду, оскільки про суб'єктивне відношення позивача до дій, які ставляться у винну позивачеві, відповідач міг дізнатися із проведеного розслідування, яке завершене 21 листопада 2016 року (висновок від 21 листопада 2016 року)

Згідно статті 69 частини 10 Закону України № 889-VIII, результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.

Судом встановлено, що комісією було виявлено факт помилкового перерахування коштів, однак до призначення дисциплінарного розслідування ця помилка була виправлена.

Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Таким чином суд констатує, що оскаржуване розпорядження було прийнято відповідачем не пізніше одного місяця з дня його виявлення. А відтак прийнято у межах, що визначені статтею 148 КЗпП України.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем було направлено звернення до отримувача коштів необхідності повергнення помилково перерахованих коштів, які були поверненні на реквізити Хустської РДА до видання оспорюваного розпорядження.

Відповідно до статті 2 частини 3 пункту 8 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Критерій пропорційності - пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Щодо даного критерію суд зазначає, що цей критерій відображає принцип пропорційності (адекватності). Дотримання принципу пропорційності особливо важливе при прийняті рішень або вжитті заходів, які матимуть вплив на права, свободи та інтереси особи. Метою дотримання цього принципу є досягнення розумного балансу між публічними інтересами, на забезпечення яких спрямовані рішення або дії суб'єкта владних повноважень, та інтересами конкретної особи. Принцип пропорційності, зокрема, передбачає, що: 1) здійснення повноважень, як правило, не має спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, яких заплановано досягти; 2) якщо рішення або дія можуть обмежити права, свободи чи інтереси осіб, то такі обмеження мають бути виправдані необхідністю досягнення важливіших цілей; 3) несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб'єкта владних повноважень мають бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії; 4) для досягнення суспільно-корисних цілей необхідно обирати найменш «шкідливі» засоби.

Таким чином, принцип пропорційності має на меті досягнення балансу між публічним інтересом та індивідуальним інтересом особи, а також між цілями та засобами їх досягнення.

Отже відповідачем не дотримано даного критерію при винесенні спірного Розпорядження ,оскільки останнім не враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

З огляду на вище викладене, розпорядження Хустської районної державної адміністрації "Про оголошення догани ОСОБА_1" від 01 грудня 2016 №115/к є протиправним і його необхідно скасувати.

Згідно зі статтею 71 частиною 1 КАС України. кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Статтею 71 частиною 2 КАС України, визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Своїх заперечень відповідач не надав.

Таким чином, з'ясувавши фактичні обставини справи та проаналізувавши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Суд оцінюючи надані сторонами докази дійшов до висновку про недоведеність відповідачем законності та обґрунтованості оскаржуваного позивачем розпорядження про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії").

З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе задовольнити позовну заяву позивача.

На підставі наведеного керуючись статтями 160-163 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області про скасування розпорядження задовольнити.

Скасувати Розпорядження №115-к від 01 грудня 2016 року голови Хустської районної державної адміністрації про притягнення ОСОБА_1, начальника відділу освіти, молоді та спорту Хустської РДА до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани.

Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Апеляційна скарга подається через Закарпатський окружний адміністративний суд з одночасним надсиланням її копії до суду апеляційної інстанції. У випадках, встановлених статтею 167 частиною 4 цього Кодексу десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

СуддяС.Є. Гаврилко