Справа № 808/4130/16
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2017-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2017 року о 10 год. 57 хв.Справа № 808/4130/16 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Стрельнікової Н. В.,

за участю секретаря Батигіна О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом: Публічного акціонерного товариства «Мелітопольгаз»,

до: Мелітопольської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області,

про: скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Мелітопольгаз» (далі ПАТ «Мелітопольгаз», позивач) звернулось до суду із адміністративним позовом до Державної фіскальної служби України, Мелітопольської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області (надалі відповідач), в якій позивач просив суд визнати протиправною бездіяльність відповідачів по незабезпеченню вчасного автоматичного збільшення суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у системі електронного адміністрування податку на додану вартість у визначений законом термін; скасувати наступні податкові повідомлення-рішення Мелітопольської ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області: № від 13.07.2016, № від 13.07.2016, № від 13.07.2016, № від 13.07.2016, № від 13.07.2016, № від 13.07.2016, № від 13.07.2016.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач визначає дату виникнення податкових зобовязань та податкового кредиту за касовим методом, тобто податкові зобовязання за датою зарахування (отримання) коштів на банківський рахунок (у касу), а податковий кредит за датою списання коштів з банківського рахунку. З 03.08.2015 на підставі Закону України №643-VIII від 16.07.2015 «Про внесення змін до ПК України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» значення суми податку (позитивне або відємне), на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН (SНакл), та значення усіх її складових дорівнюють 0, крім значень її складових SНакл Отр, SНакл Вид та SМитн, що були сформовані починаючи з 01.07.2015. Дані зміни не враховували в значенні суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН суми податку за отриманими до 01.07.2015 платниками податків, які застосовують касовий метод, податковими накладними. Тобто, з 03.08.2015 по 01.01.2016 чинним законодавством України не передбачалось врахування в значенні суми податку, на яку латник має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН сум податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН сум податку за отриманими до 01.07.2015 платниками податків, які застосовують касовий метод, податковими накладними. У звязку з наведеним у позивача з 03.08.2015 утворилось відємне значення суми податку на яку він має право зареєструвати податкові накладні. В подальшому, відповідно до змін до податкового законодавства, які відбулись з 01.01.2016, при складанні декларації з ПДВ за січень 2016 ПАТ «Мелітопольгаз» було відображено в декларації з ПДВ суми податку, зазначені в податкових накладних, складених до 01.07.2015, які у звязку із застосуванням касового методу податкового обліку включені до складу податкового кредиту з липня по жовтень 2015 року. Відповідно до приписів ст. 200-1 та п. 12 Порядку №569, з 22.02.2016 ДФС повинна була в автоматичному режимі відобразити в системі електронного адміністрування ПДВ в значенні показника SНакл суму податкового кредиту, зазначеного Позивачем в декларації з ПДВ за січень 2016. Однак ДФС відображено дану суму в системі електронного адміністрування ПДВ зазначені показники SНакл лише 25.04.2016. Отже, як стверджує позивач, утворення відємного значення на рахунку ПДВ продавця не є наслідком винних дій позивача, бо після набрання чинності положеннями ПК України щодо електронного адміністрування ПДВ у ПАТ «Мелітопольгаз» виникли труднощі з таким адмініструванням, оскільки саме відповідачами не забезпечено автоматичне збільшення відємного значення, на яке позивач мав право вчасно реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвалою суду від 01.03.2017 (т.1 а.с. 103) було задоволено клопотання представника позивача про відкликання та залишення без розгляду частини позовних вимог, заявлених до Державної фіскальної служби України, позовні вимоги в частині визнання протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України по незабезпеченню вчасного автоматичного збільшення суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у системі електронного адміністрування податку на додану вартість у визначений законом термін - залишено без розгляду.

Також ухвалою суду від 13.04.2017 (т. 2 а.с. 235-236) було задоволено клопотання представника відповідача та залишено без розгляду позовну заяву ПАТ Мелітопольгаз в частині визнання протиправною бездіяльності Мелітопольської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області по незабезпеченню вчасного автоматичного збільшення суми, на яку позивач ПАТ Мелітопольгаз має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки корегування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних у системі електронного адміністрування податку на додану вартість у визначений законом термін.

Заявою від 20.04.2017 вх. № 11548 представник позивача просить суд розглянути справу без його участі. Просить позов задовольнити у повному обсязі та скасувати податкові повідомлення-рішення. У судовому засіданні 22.03.2017 представником позивача були надані суду пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. З огляду на вказане та за згодою представника відповідача суд вирішив за можливе розглянути справу за відсутності представника позивача.

Відповідач адміністративний позов не визнав, у письмових запереченнях вх. №3425 від 07.02.2017 (т.1 а.с. 53-55) посилається на те, що проведеною Мелітопольською ОДПІ камеральною перевіркою податкової звітності з податку на додану вартість ПАТ «Мелітопольгаз» за квітень 2016 року було встановлено порушення абз. 11 п. 201.10 ст. 201 ПК України в частині несвоєчасності реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних виписаних в жовтні 2015, листопаді 2015, грудні 2015, січня 2016, лютому 2016, березні 2016 року, квітні на загальну суму 11 251 252,65 грн. За результатами проведеної перевірки були прийняті оскаржувані податкові повідомлення-рішення, якими до позивача були застосовані штрафні санкції за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН відповідно до вимог ст. 120-1 ПК України. Оскільки ПАТ «Мелітопольгаз» не було дотримано вимог податкового законодавства щодо реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних в ЄРПН протягом 15 календарних днів з дати їх складання за відповідні періоди, відповідач вважає, що прийняті податкові повідомлення-рішення відповідають чинному законодавству та просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

У судовому засіданні представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог та надав суду пояснення, аналогічні викладеним у письмових запереченнях.

Статтею 71 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного зясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Вислухав пояснення представників сторін, розглянувши матеріали та зясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

На підставі ст. 76 гл. 8 розділу ІІ, п. 200.10 ст. 200 розділу V Податкового кодексу України, головним державним інспектором відділу адміністрування ПДВ управління податків і зборів з юридичних осіб Мелітопольської ДПІ ОСОБА_1 проведено камеральну перевірку даних з податку на додану вартість ПАТ «Мелітопольгаз» за квітень 2016 року, про що складено акт №1069/08-32-12-01/05535 від 17.06.2016 (а.с. 11-12).

Перевіркою встановлено, що в порушення абз. 11 п.201.10 ст. 201 розділу V ПК України підприємством ПАТ «Мелітопольгаз» несвоєчасно зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування, виписані в жовтні, листопаді, грудні 2015 року, січні, лютому, березні, квітні 2016 року:

- які підлягають наданню покупцям-платникам ПДВ в кількості 25 шт. на суму ПДІ 970925,66 грн. зареєстровано в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації до 15 календарних днів , в кількості 34 шт. на суму ПДВ 834711,83 грн., зареєстровано в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів в кількості 50 шт. на суму ПДВ 1998420,88 грн., в кількості 1 шт. розрахунок коригування №106 від 31.03.2016 на суму податку на додану вартість 27,49 грн., зареєстровано в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів в кількості 261 шт. на суму ПДВ 7447166,79 грн., зареєстровано в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації від 61 і більше календарних днів;

- податкові накладні, виписані не платниками ПДВ в кількості 2 шт. на суму ПДВ 500,28 грн., зареєстровано в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів, в кількості 2 шт. на суму ПДВ 979,18 грн., зареєстровано в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів, в кількості 5 шт. на суму ПДВ 25664,04 грн., зареєстровано в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації від 61 і більше календарних днів.

13.07.2016 Мелітопольською ОДПІ на підставі акту перевірки згідно зі ст.120-1 ПК України винесені наступні податкові повідомлення-рішення, якими застосовано штрафні санкції за затримку реєстрації податкових накладних:

- № НОМЕР_1, яким до ПАТ «Мелітопольгаз» застосовано штрафні санкції в сумі 348104,66 грн.;

- № НОМЕР_2, яким до ПАТ «Мелітопольгаз» застосовано штрафні санкції в сумі 572037,79 грн.;

- № НОМЕР_3, яким до ПАТ «Мелітопольгаз» застосовано штрафні санкції в сумі 885989,19 грн.;

- № НОМЕР_4 яким до ПАТ «Мелітопольгаз» застосовано штрафні санкції в сумі 1149446,91 грн.;

- № НОМЕР_5, яким до ПАТ «Мелітопольгаз» застосовано штрафні санкції в сумі 610566,58 грн.;

- № НОМЕР_6, яким до ПАТ «Мелітопольгаз» застосовано штрафні санкції в сумі 275021,58 грн.;

- № НОМЕР_7, яким до ПАТ «Мелітопольгаз» застосовано штрафні санкції в сумі 1269,53 грн.

Не погоджуючись із вказаними податковими повідомленнями-рішеннями ПАТ «Мелітопольгаз» звернулось до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до витягу з реєстру платників податку на додану вартість № 109 від 30.04.2015 (т.1 а.с. 8) ПАТ «Мелітопольгаз» є платником податку на додану вартість.

Згідно п. 187.10 ст. 187 ПК України, платники податку, які постачають теплову енергію, газ природний (крім скрапленого), у тому числі надають послуги з його транспортування та постачання, надають послуги з водопостачання, водовідведення чи послуги, вартість яких включається до складу квартирної плати чи плати за утримання житла, фізичним особам, бюджетним установам, не зареєстрованим як платники податку, а також житлово-експлуатаційним конторам, квартирно-експлуатаційним частинам, об'єднанням співвласників багатоквартирних будинків, іншим платникам податку, які здійснюють збір коштів від зазначених покупців з метою подальшого їх перерахування продавцям таких товарів (надавачам послуг) у рахунок компенсації їх вартості, визначають дату виникнення податкових зобов'язань та податкового кредиту за касовим методом.

Зазначене правило визначення дати виникнення податкових зобов'язань поширюється також на операції з постачання зазначених товарів/послуг для ЖЕКів та бюджетних установ, що отримують такі товари/послуги, якщо вони зареєстровані як платники податку.

Для цілей цього пункту послугами, вартість яких включається до складу квартирної плати чи плати за утримання житла, вважаються послуги з технічного обслуговування ліфтів та диспетчерських систем, систем протипожежної автоматики та димовидалення, побутових електроплит, обслуговування димовентиляційних каналів, внутрішньобудинкових систем водо- і теплопостачання, водовідведення та зливової каналізації, вивезення та утилізації твердого побутового та грубого сміття, прибирання будинкової та прибудинкової території, а також інші послуги, які надаються ЖЕКами зазначеним у цьому пункті покупцям за їх рахунок.

Відповідно до п.п. 14.1.266 п. 14.1 ст. 14 ПК України, касовий метод для цілей оподаткування згідно з розділом V цього Кодексу - метод податкового обліку, за яким дата виникнення податкових зобов'язань визначається як дата зарахування (отримання) коштів на банківський рахунок (у касу) платника податку або дата отримання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) ним товарів (послуг), а дата виникнення права на податковий кредит визначається як дата списання коштів з банківського рахунку (видачі з каси) платника податку або дата надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів (послуг).

Отже, відповідно до приписів п. 187.10 ст. 187 ПК України, ПАТ «Мелітопольгаз» визначає дату виникнення податкових зобовязань з податку на додану вартість та податкового кредиту за касовим методом, а саме податкові зобовязання за датою зарахування (отримання) коштів на банківський рахунок (у касу), а податковий кредит за датою списання коштів з банківського рахунку.

Законом України № 71-VIII від 28.12.2014 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» , який набрав чинності з 01 січня 2015 року, внесено зміни до ПК України та встановлено, що реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до п. 1 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України N 569 від 16.10.2014, система електронного адміністрування податку запроваджується поетапно:

- на перехідний період (до 1 липня 2015 р.) - у тестовому режимі;

- із зазначеної дати - на постійній основі.

Законом України №643-VIII від 16.07.2015 «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість ПК України доповнено п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідних положень» наступного змісту: «Встановити, що станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість" зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових SНаклОтр, SНаклВид та SМитн, що були сформовані починаючи з 1 липня 2015 року.»

Пунктом 201-10 ст. 201 ПК України зокрема передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Згідно п.п. 200-1.3 ПК України, платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (ОСОБА_2 Накл), обчислену за такою формулою:

ОСОБА_2 Накл = ОСОБА_2 НаклОтр + ОСОБА_2 + ОСОБА_2 ПопРах -

ОСОБА_2 НаклВид - ОСОБА_2 Відшкод - ОСОБА_2 Перевищ,

де:

ОСОБА_2 НаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

ОСОБА_2 - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

ОСОБА_2 ПопРах - загальна сума поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника;

ОСОБА_2 НаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

ОСОБА_2 Відшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок;

ОСОБА_2 Перевищ - загальна сума перевищення податкових зобовязань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Показники формули, визначеної цим пунктом, обраховуються з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку показників SНаклОтр та SНаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників SНаклОтр, SНаклВид та SМитн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року.

Під час обрахунку суми SНакл також використовуються показники, визначені пунктом 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.

Дані зміни, не враховували в значенні суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН суми податку за отриманими до 01.07.2015 платниками податків, які застосовують касовий метод податковими накладними, у звязку з чим у позивача утворилось відємне значення суми податку, на яку він мав право зареєструвати податкові накладні.

З 01.01.2016 Законом України № 909-VIII «Про внесення змін до ПК України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році» в ПК України були внесені зміни, згідно яких:

-підрозділ 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України доповнено п. 34-1, згідно якого «Для платників податку, які застосовують касовий метод податкового обліку відповідно до пункту 187.10 статті 187 цього Кодексу, у обрахунку суми SНакл беруть участь суми податку, зазначені в податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, за якими право на включення таких сум до податкового кредиту виникає після 1 липня 2015 року.

Такі суми податку беруть участь у обрахунку суми SНакл на підставі податкової декларації з податку за звітний період, у якому платник податку, що застосує касовий метод податкового обліку, відповідно до пункту 187.10 статті 187 цього Кодексу, включає такі суми податку до податкового кредиту (з урахуванням вимог пункту 198.6 статті 198 цього Кодексу) у зв'язку із застосуванням касового методу податкового обліку.

-п. 200-1.3 ст. 200-1 доповнено положенням, відповідно до якого під час обрахунку суми SНакл також використовуються показники, визначені пунктом 34-1 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.

Аналогічні положення були викладені в п. 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №569) від 16.10.2014 (далі Порядок№569) в редакції від 12.01.2016.

Крім того, в п. 9 Порядку №569 зазначено, що під час проведення розрахунку показника SНакл також застосовуються суми податку, зазначені в податкових накладних, складених до 1 липня 2015 р., які у зв'язку із застосуванням касового методу податкового обліку включені до складу податкового кредиту за звітні (податкові) періоди до періоду, за який вперше подається податкова декларація з податку за формою, що передбачає відображення таких сум податку. Для їх врахування в обчисленні показника SНакл платники податку одноразово відображають такі суми у податковій декларації з податку за перший звітний (податковий) період, за який вперше подається така декларація за зазначеною формою.

Відповідно до вищенаведених приписів ПК України та Порядку № 569, при складанні декларації з ПДВ за січень 2016 ПАТ «Мелітопольгаз» було відображено в декларації з ПДВ суми податку, зазначені в податкових накладних, складених до 01.07.2015, які у звязку із застосуванням касового методу податкового обліку включені до складу податкового кредиту з липня по жовтень 2015 року. Зазначена обставина не заперечується відповідачем. У наявних в матеріалах справи письмових запереченнях Державної фіскальної служби України (т. 1 а.с. 46-48) зокрема зазначено, що ПАТ «Мелітопольгаз» до Мелітопольської ОДПІ надано податкову декларацію з ПДВ за січень 2016 року від 22.02.2016 № з додатком 5 «Розшифровки податкових зобовязань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (Д5)» № від 22.02.2016, в якому заповнено таблицю 3 «Розшифровка суми податку на додану вартість, включена до складу податкового кредиту за звітні (податкові) періоди липень-грудень 2015 року на підставі податкових накладних, складених до 01 липня 2015 року у звязку із застосуванням касового методу податкового обліку відповідно до пункту 187.10 ст. 187 Кодексу» та включено суму ПДВ 3187643 грн.

Згідно с. 200-1 ПК України та пунктів 11,13 Порядку №569, показники SНакл (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН) автоматично обчислюються ДФС та обліковуються в розрізі платників податку наростаючим підсумком.

Тобто, з 22.02.2016 (дата подання ПАТ «Мелітопольгаз» декларації з ПДВ за січень 2016 року) сума податкового кредиту, зазначена позивачем у такій декларації повинна була бути автоматично відображена в значенні показника SНакл в системі електронного адміністрування ПДВ. Однак відповідна сума була відображена у системі електронного адміністрування ПДВ лише 25.04.2016, про що свідчать наявні в матеріалах справи витяги щодо суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні, зокрема витяг № 21327040 від 21.04.2016 та №25327055 від 25.04.2016 (т. 1 а.с.9, 10).

Позивачем на підтвердження факту намагання зареєструвати зазначені у акті перевірки податкові накладні у встановлений законом термін були надані суду копії відповідних податкових накладних та квитанції про їх неприйняття і копії витягів щодо сум податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні; на підтвердження факту неможливості збільшення реєстраційної суми за рахунок поповнення відповідного рахунку надано копії оборотно-сальдових відомостей за відповідний період (т.1 а.с. 198-250, т.2 а.с. 1-225).

Отже, утворення відємного значення на рахунку ПДВ позивача і неможливість внаслідок цього зареєструвати відповідні податкові накладні не є наслідком винних дій позивача, а є наслідком того, що після набрання чинності положеннями ПК України щодо електронного адміністрування ПДВ питання відображення сум по касовому методу обліку в обрахунку суми, на яку платники ПДВ мають право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування у системі електронного адміністрування тривалий час (до 01.01.2016) було законодавчо не врегульовано, а після законодавчого врегулювання зазначеного питання та вчинення позивачем відповідних дій (подання декларації з ПДВ за січень 2016 року з відповідними даними) контролюючим органом не було забезпечено автоматичне збільшення суми, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування. Тобто, товариство з незалежних від нього причин не мало змоги здійснити реєстрацію наведених у акті перевірки податкових накладних/розрахунків коригування у визначені ПК України строки.

Зі зведеної інформації щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних, яка є додатком №1 до акту перевірки (т. 1 а.с. 59-62) видно, що лише з 25.04.2016 ПАТ «Мелітопольгаз» почало реєструвати податкові накладні/розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, але з причин, які не залежали від позивача.

Згідно з п.120-1.1 ст. 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Відповідно до п.109.1 ст.109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідальність за бездіяльність можлива лише у тому випадку, якщо на субєкта покладався обовязок діяти у певній ситуації у визначений спосіб.

Тому, на думку суду, для притягнення до відповідальності платника за пунктом 120-1.1 ст. 120-1 ПК України необхідна наявність протиправної бездіяльності у вигляді утримання від вчинення дій направлених на реєстрацію податкових накладних.

З матеріалів справи вбачається, та не заперечується сторонами, що податкові накладні/розрахунки коригування, наведені в акті камеральної перевірки, дійсно були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушеннями термінів, встановлених ПК України.

Оскільки платником податку в даному випадку було вчинено всі можливі і допустимі заходи для недопущення порушення законодавства при реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних, а недоліки в роботі системи електронного адміністрування податку на додану вартість не залежать від дій позивача, то відсутні правові підстави для застосування до позивача відповідальності у вигляді штрафу.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 86 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Податковим органом не доведено на підставі належних та допустимих доказів правомірність прийняття оскаржених податкових повідомлень-рішень, відтак їх слід визнати протиправними та скасувати.

За викладених обставин, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 2, 11, 17, 71, 160, 163, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати прийняті Мелітопольською обєднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Запорізькій області податкові повідомлення-рішення № від 13 липня 2016 року, № НОМЕР_2 від 13 липня 2016 року, № від 13 липня 2016 року, № від 13 липня 2016 року, № від 13 липня 2016 року, № від 13 липня 2016 року, № від 13 липня 2016 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Мелітопольської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області на користь Публічного акціонерного товариства «Мелітопольгаз» судовий збір у розмірі 57636 грн. 54 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.В. Стрельнікова