Справа № 495/10095/16-а     
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2017-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2017 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Бойко О.Я.,

за участі:

секретаря судового засідання - Белінського Г.В.,

позивача - ОСОБА_1 за паспортом,

представника відповідачів - ОСОБА_2 за довіреністю,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, Головного інспектору будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування ОСОБА_4 про визнання дій протиправними та скасування рішення від 06.12.2016 року про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 року №123, -

СУТЬ СПОРУ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, Головного інспектору будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування ОСОБА_4 в якому позивач просив суд:

1.Визнати протиправними дії Головного інспектору будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування ОСОБА_4 по ухваленню ним рішення «про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 року АДРЕСА_1, прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область» - неправомірними.

2. Рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 06.12.2016 року «про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 року АДРЕСА_1, прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область» - скасувати.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішенням відповідача було скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 року АДРЕСА_1.

Позивач зазначив, що земельна ділянка, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 належить йому на праві власності на нерухоме майно.

Позивач вважає рішення відповідача не законним таким, що порушує його права та інтереси, а тому воно належить до скасування.

Позивач позовні вимоги підтримав та просив задовольнити у повному обсязі з підстав викладених у позові (а.с.2-5).

Представник відповідачів у задоволенні адміністративного позову просила відмовити з підстав викладених у запереченні на позов (а.с.42-48).

В обґрунтування позовних вимог представник відповідачів зазначила, що посадові особи Департаменту здійснили позапланову перевірку управління містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради стосовно будівництв гаражів по АДРЕСА_1.

Розглянувши пред'явлені під час перевірки БП з пакетом документів, було встановлено наступне, що вказані БП видані Управлінням містобудуванням та архітектури Білгород-Дністровської міської ради мають цільове призначення ділянки - для будівництва індивідуальних гаражів, що є порушенням ст.27 Закону України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності», а саме відповідно до Закону, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Тобто, будівельний паспорт позивачу виданий з порушенням вимог чинного законодавства.

Так на думку представника відповідачів рішенням Департаменту від 06.12.2016 року було скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 року АДРЕСА_1.

Заслухавши пояснення позивача представника відповідачів, дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що адміністративний позов належить до задоволення частково. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином. Так, суд, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 на праві власності належить земельна ділянка площею 0,003 га цільове призначення для будівництва індивідуальних гаражів за адресою по АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 02.12.2015 року (а.с.7).

08.12.2015 року Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради позивачу видано будівельний паспорт на будівництва гаражу за зазначеною адресою (а.с.9-11).

Відповідач здійснив позапланову перевірку діяльності Управління містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради.

Згідно з довідкою Департаменту про результати документальної перевірки Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради від 16.11.2016 року під час якої виявлено порушення Управлінням дотримання норм чинного законодавства у видачі будівельних паспортів (а.с.49-50).

22.11.2016 року Державна архітектурно-будівельна інспекція України видала наказ «Про проведення позапланової перевірки» №859 (а.с.51).

23.11.2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області видано направлення №2275 на проведення позапланової перевірки (а.с.52).

06.12.2016 року відповідач за результатами перевірки Управління містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради склав акт в якому зафіксовано порушення, а саме порушення вимог ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та наказу №103 від 05.07.2011 року «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» (а.с.53-57).

Рішенням відповідача Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 року АДРЕСА_1, прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область» (а.с.13).

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.6 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності).

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 р. №294 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція)

Відповідно до ч. 5 ст. 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад у межах делегованих цим Законом державних повноважень є підконтрольними центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а їхні рішення можуть бути розглянуті у порядку державного архітектурно-будівельного нагляду або оскаржені до суду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. № 698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі Порядок №698).

Відповідно до п. 2 Порядку №698, нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, м. Києві і Севастополі (далі - головні інспектори будівельного нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Згідно з п. 4 Порядку №698, з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Відповідно до ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно з Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб'єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Відповідно до Порядку будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці. Параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

З огляду на положення вищенаведених норм та обставин справи, суд зазначає, що на земельній ділянці з цільовим призначенням під будівництво індивідуальних гаражів, може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Таким чином, суд робить висновок, що відповідач всупереч норм чинного законодавства прийняв рішення про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 року АДРЕСА_1, прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область».

З урахуванням викладеного суд вважає, що позовні вимоги позивача належать до часткового задоволенню оскільки, проводячи позапланову перевірку діяльності Управління містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, посадові особи Департаменту діяли виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначенні законодавством, як того і вимагає ч.2 ст.19 Конституції України. Отже позовна вимога про визнання протиправними дії Головного інспектору будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування ОСОБА_4 по ухваленню ним рішення «про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 року АДРЕСА_1, прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область» - не належить до задоволення.

Частиною 3 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено).

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з ч.3 ст. 94 КАС України якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, ст.ст. 2, 7, 8, 9, 11, 27, 69-71, 86, 94, 159-163 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 06.12.2016 року «про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.12.2015 року АДРЕСА_1, прийнятого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради, вул. Михайлівська, 50, м. Білгород-Дністровський, Одеська область» - скасувати.

3. У решті позовних вимог відмовити.

4. Стягнути з Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок),00 грн.

Порядок і строки оскарження постанови визначаються ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова суду першої інстанції, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Відповідно до частини першої статті 185, частини першої-другої, четвертої статті 186 Кодексу адміністративного судочинства України, сторони які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку дану постанову повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного адміністративного суду через Одеський окружний адміністративний суд.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Одеського апеляційного адміністративного суду через адміністративний суд першої інстанції, який ухвалив судове рішення.

Повний текст постанови виготовлений 22 травня 2017 року.

Суддя О.Я. Бойко