Справа № 804/2376/17
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2017-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 травня 2017 р. Справа № 804/2376/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Коренева А.О.,
при секретарі судового засідання - Мосесова А.Р.
представника позивача - ОСОБА_1,
представника відповідача - Чохелі Т.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро в приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про визнання нечинним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав, наведених в позові.
Відповідач, Головне управління ДФС у Дніпропетровській області, з позовними вимогами не погодився, просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Вивчивши доводи позову та заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд при винесені постанови виходить з наступних підстав та мотивів.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_3, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) в якості фізичної особи-підприємця зареєстрований 27 березня 2013 року, та являється платником третьої групи спрощеної системи зі ставкою єдиного податку у розмірі 5% доходу.
У лютому 2017 року головним державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податку на доходи фізичних осіб, податків із само зайнятих осіб, громадян, майнових податків і зборів з екологічного податку, рентної плати та місцевих податків управління податків і зборів з фізичних осіб управління податків і зборів фізичних осіб Оксеверчук М.В. у приміщенні ДПІ у Центральному районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області за адресою м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, 22 проведено камеральну перевірку ОСОБА_3 з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з єдиного податку за 2015 року, за результатами, якої складено Акт №1114/04-36-13-02/НОМЕР_1 від 22 лютого 2017 року (далі - Акт перевірки).
Не погодившись зі вказаним Актом перевірки, позивач 10.03.2017 року направив на адресу відповідача заперечення.
Вирішуючи позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування вищевказаного податкового повідомлення-рішення, суд зважає на наступне.
Аналізуючи обставини проведення перевірки, суд виходить із того, що відповідно до підпункту 62.1.3 пункту 6.2.1 статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом: перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Згідно з пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.
Згідно пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Така перевірка проводиться на підставі наявних у контролюючого органу даних та не потребує додаткових документів та/або пояснень чи присутності платника податків.
З урахуванням наведених норм суд зазначає про необґрунтованість доводів позивача щодо проведення перевірки після закінчення термінів, оскільки у даному випадку проведена перевірка своєчасності сплати узгодженого грошового зобов'язання, а не самостійно обчисленої та поданої платником податкової звітності, у зв'язку із чим в такому випадку застосовуються строки давності, визначені статтею 102 Податкового кодексу України.
У той же час доводи позивача про належну та своєчасну сплату сум податкового зобов'язання з єдиного податку підтверджуються матеріалами справи та не спростовані відповідачем.
Так, згідно пункту 295.3 статті 295 Податкового Кодексу платники єдиного податку третьої групи сплачують єдиний податок протягом 10 календарних днів після граничного строку подання податкової декларації за податковий (звітний) квартал.
За таких обставин у суду відсутні підстави для висновку про порушення позивачем термінів сплати за вказаним податковим зобов'язанням та, відповідно, застосування штрафних санкцій, згідно зі статтею 126 Податкового кодексу України, що є підставою для задоволення позовних вимог щодо визнання протиправни та скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішень.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує.
Відповідно до ч.1 та 3 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.
Оскільки, позивачем за заявлені вимоги майнового характеру було сплачено судовий збір у розмірі 640,00 грн., що підтверджується квитанцією від 05.04.2017р., то на його користь необхідно присудити за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області судовий збір у розмірі 640,00 грн.
Керуючись ст.ст. 69, 71, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання нечинним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.
Стягнути з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (р.н.о.к.п.п.НОМЕР_1) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 640,00 грн.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя А.О. Коренев