Справа № 823/284/17
Суддя: Вівдиченко Т.Р.
Дата ухвалення: 2017-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 823/284/17 Головуючий у 1-й інстанції: Тимошенко В.П. Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
У Х В А Л А

Іменем України

16 травня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Грибан І.О. Собківа Я.М. Кондратенко Я.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області (далі - КДКА Черкаської області) в якому просив: - визнати протиправним та скасувати рішення від 12.01.2017р. № 230 про затвердження результатів складення кваліфікаційного іспиту та відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; - зобов'язати провести повторний письмовий кваліфікаційний іспит позивача у найближчий час проведення такого іспиту.

Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2017 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з постановою суду, позивач - ОСОБА_5 звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення позивача, який з'явився в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 07.11.2016р. ОСОБА_5 звернувся до КДКА Черкаської області із заявою про допуск до складання кваліфікаційного іспиту на право заняття адвокатською діяльністю.

14.11.2016р. на засіданні КДКА Черкаської області вирішено допустити до складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю ОСОБА_5

11.01.2017р. позивачем складався письмовий іспит з метою здобуття свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Згідно із відомістю з оцінювання кваліфікаційного іспиту КДКА Черкаської області, відповідь позивача на екзаменаційний білет оцінено на 69,5 балів.

12.01.2017р. КДКА Черкаської області прийнято рішення № 230, яким позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Не погоджуючись із вищевказаним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року № 5076-VI, особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту.

Згідно частин 1 та 2 статті 9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом. Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону. Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України.

Частиною 5 статті 9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

В силу ч. 5 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Частиною 7 статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат.

На виконання положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013р. № 270 затверджено Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (далі - Порядок № 270).

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. У засіданні палати з правом голосу може приймати участь голова КДКА (пункт 1 розділу 4 Порядку № 270).

Наведені положення у своїй сукупності свідчать про самостійне право КДКА Черкаської області на вирішення певного кола питань (у тому числі й оцінювання іспиту особи, яка має намір стати адвокатом) в межах закону. Дискреційні повноваження дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою (вільним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Як вбачається з матеріалів справи, 07.11.2016р. позивач звернувся до КДКА Черкаської області із заявою про допуск до кваліфікаційного іспиту на право заняття адвокатською діяльністю до якої було додано необхідний пакет документів.

14.11.2016р. на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області вирішено допустити до складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю ОСОБА_5

Згідно пункту 10 розділу 4 Порядку № 270, Кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури на основі Програми складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішення КДКА екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою КДКА та затверджується печаткою КДКА. Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети (екзаменаційні білети для складення письмового іспиту та екзаменаційні білети складення усного іспиту).

Вивченням матеріалів справи колегією суддів встановлено, що позивач отримав практичне завдання та білет № 11 із такими запитаннями: 1. Клопотання під час судового розгляду про залучення експерта або про допит свідків. 2. Відзив на позовну заяву у господарській справі. 3. Позовна заява щодо порушення умов договорів позики або позички. 4. Письмовий висновок щодо правової позиції захисту або надання іншої правової допомоги по господарському процесу (по фабулі).

З матеріалів справи вбачається, що 11.01.2017р. відбулось засідання кваліфікаційної палати КДКА Черкаської області, на якому були присутні ОСОБА_6 - голова КДКА, голова кваліфікаційної палати КДКА Черкаської області ОСОБА_7, члени кваліфікаційної палати КДКА Черкаської області: ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10. Тобто, засідання відбулось при наявності кворуму, передбаченого частиною шостою статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

В ході перевірки письмових робіт ОСОБА_5 було встановлено наступне:

Білет № 11 питання 1. Клопотання про допит свідка під час судового розгляду.

Письмове завдання підготовлено неправильно, тобто містить грубі змістовні помилки, щодо принципових аспектів поставленого питання. Не відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам кримінально-процесуального законодавства.

Клопотання про допит свідка під час судового розгляду подано на розгляд, згідно складеного документа, слідчому судді Шевченківського районного суду міста Києва.

Відповідно ст. 3 ч. 1 п. 18 КПК України, слідчий суддя суддя першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням: прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

В ст. 3 ч. 1 п. 24 КПК України зазначено - судове провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення.

Відповідно до статті 7 ч. 1, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, забезпечення права на захист, змагальність сторін та свобода в поданні ними доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Таким чином, слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування.

Клопотання про допит свідка під час судового розгляду повинно було подано безпосередньо Шевченківському районному суду міста Києва.

Клопотання про допит свідка під час судового розгляду подане слідчому судді захисником, відповідно діючого кримінально процесуального законодавства, буде повернуто захиснику, у зв'язку з чим підзахисному буде надана не кваліфікована правова допомога.

По тексту клопотання маються невідповідність кримінально-процесуального законодавства, що вказує на нерозуміння основних засад, завдань і положень кримінально-процесуального законодавства.

Оцінка за виконання завдання -0 балів.

Білет № 11 питання 2. Відзив на позовну заяву по Господарського процесуально законодавства.

Відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним законодавства. Не містить посилання на всі основні нормативно правові акти.

Оцінка за виконання завдання - 23,5 балів.

Білет № 11 питання 3. Позовна заява про стягнення заборгованості.

Відповідає визначеній законодавством процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства. Оцінка за виконання завдання - 23 бала.

Фабула справи з господарського процесу № 9.

Відповідає загальним вимогам процесуального законодавства, але логічно фактологічне обґрунтування містить неточності та прогалини. Не містять посилання на всі основні нормативно-правові акти.

Недостатня повнота при викладені позовної заяви, містить посилання не на всі основні нормативно-правові акти, норми Цивільного кодексу України, не має взагалі аналізу та обґрунтування правової позиції, враховуючи практику та правові позиції ВСУ.

Оцінка за виконання завдання - 23 бала.

Результат письмового іспиту свідчить про недостатню підготовку заявника в частині теоретичних знань та практичного застосування норм матеріального та процесуального права.

У зв'язку з тим, що ОСОБА_5 не виявив належного рівня знань при складанні письмового іспиту, рішенням КДКА Черкаської області 12.01.2017р. № 230, прийнятим складом кваліфікаційної палати шляхом відкритого голосування, йому відмовлено у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Рішення підписане Головою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області, головою та секретарем кваліфікаційної палати КДКА Черкаської області.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що порядок прийняття рішення за результатами письмового іспиту відповідачем не порушено. Вказане рішення прийняте повноважним складом кваліфікаційної палати.

Пунктом 1 розділу 5 Порядку № 270 визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складання іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим головуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Рішення викладається українською мовою в письмовій формі і повинно містити: дані про дату його прийняття, персональний склад членів кваліфікаційної палати, прізвище, ім'я, по-батькові особи, відносно якої приймається рішення, інформацію про кількість балів за результатами оцінювання іспиту, дані про прийняте рішення щодо видачі/відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту (пункт 4 розділу 5 Порядку).

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги та пояснень апелянта, наданих ним в судовому засіданні суду апеляційної інстанції, ним не висловлювалося будь-яких зауважень стосовно процедури прийняття оскаржуваного рішення, у тому числі, щодо: відсутності кворуму під час голосування або оцінки екзаменаційного білету, наявності або відсутності повноважень членів комісії, недотримання порядку проведення іспиту, порушення порядку голосування або оформлення рішення, що б давало підстави ставити остаточне рішення під сумнів.

Отже, оскаржуване рішення прийняте уповноваженим колегіальним органом, в межах наданих йому повноважень, має усі визначені Законом реквізити, за формою та змістом повністю відповідає вимогам чинного законодавства України.

Щодо доводів апелянта, що ним під час кваліфікаційного оцінювання виконано завдання у відповідності до чинного законодавства, а тому рішення відповідача підлягає скасуванню за необґрунтованістю, колегія суддів звертає увагу на те, що при оцінюванні результатів іспиту КДКА діяла у межах власних дискреційних повноважень, а тому суд не може перебирати на себе функції КДКА Черкаської області і переглядати колегіальне рішення по суті, надаючи оцінку рівню знань кандидата на здобуття свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Колегія суддів вважає необгрунтованими посилання апелянта на те, що для виконання завдань екзаменаційного білету йому не були надані зразки судових рішень, оскільки завдань, які були б пов'язані з необхідністю використання цих документів, білет не містив.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Колегією суддів встановлено, що, приймаючи рішення про відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту від 12.01.2017р. № 230, КДКА Черкаської області діяла у межах повноважень, визначених Законом, та з урахуванням інших вимог, які пред'являються до актів суб'єкта владних повноважень.

Що стосується вимоги позивача про зобов'язання відповідача провести повторний кваліфікаційний іспит, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про її відмову, оскільки вказана позовна вимога є похідною від первинної позовної вимоги.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог ОСОБА_5 та відсутність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 71 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 159 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 167, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Судді Вівдиченко Т.Р. Грибан І.О. Собків Я.М.

Повний текст ухвали виготовлено 22.05.2017 року

Головуючий суддя Вівдиченко Т.Р.

Судді: Грибан І.О.

Собків Я.М.