Справа № 820/1101/17
Суддя: Дюкарєва С.В.
Дата ухвалення: 2017-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 травня 2017 р.Справа № 820/1101/17
Суддя Харківського апеляційного адміністративного суду Дюкарєва С.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Апеляційного суду Харківської області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 13.04.2017р. по справі № 820/1101/17

за позовом ОСОБА_1

до Апеляційного суду Харківської області треті особи: Державна судова адміністрація України , Державна казначейська служба України

про визнання відмови неправомірною та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 13.04.2017р. частково задоволено позов ОСОБА_1 до Апеляційного суду Харківської області треті особи: Державна судова адміністрація України , Державна казначейська служба України про визнання відмови неправомірною та зобов'язання вчинити певні дії.

На зазначену постанову суду Апеляційним судом Харківської області подано апеляційну скаргу.

Положеннями ч. 6 ст. 187 КАС України встановлено, що до апеляційної скарги додаються її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі. До апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору, а також копії доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Розмір судового збору, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги в адміністративній справі визначено Законом України "Про судовий збір" з урахуванням змін до вказаного Закону.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06.12.2016 року № 1774-VIII (далі по тексту - Закон України № 1774-VIII), який набув чинності 01.01.2017 року було внесено зміни до Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 4 Закону за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно пп.1 п.3 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно розміри та ставки судового збору встановлюються згідно із статтею 4 Закону України "Про судовий збір" та розраховуються відповідно до встановленого розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня календарного року.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

Таким чином, враховуючи дату подання позову та дату подання апеляційної скарги, розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції становить 704 грн. (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн.)*110%).

В порушення вищезазначених вимог Закону, скаржником не надано доказів на підтвердження сплати і зарахування до Державного бюджету судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Заявник апеляційної скарги просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі у зв'язку з неможливістю його сплати через відсутність коштів, на підтвердження чого апелянтом надано копію кошторису на 2017 рік з додатком до кошторису та штатного розпису на 2017 рік.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір" згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Виходячи з аналізу наведених вище правових норм, єдиною підставою для вчинення судом вказаних вище дій є майновий стан заявника. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Разом з цим, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є, зокрема, підставою на відстрочення сплати судового збору. Таке ж право мають і бюджетні установи.

Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й бюджетних цстанов, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для відстрочення такої сплати.

Крім того, особа, що утримується за рахунок бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Таким чином, особа, яка заявляє відповідне клопотання про звільнення від сплати або відстрочення сплати судового збору повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідних доказів відповідачем до суду апеляційної інстанції не надано.

Оскільки заявлене відповідачем клопотання не містить вагомих доводів (підтверджених документально) неможливості сплати ним судового збору та вжиття всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору, вищевказане обумовлює відмову в задоволенні клопотання апелянта.

Зазначені недоліки апеляційної скарги мають бути усунені шляхом направлення до Харківського апеляційного адміністративного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору на реквізити: отримувач - УДКСУ у Основ'янському районі м. Харкова, МФО 851011, , банк: ГУ ДКСУ в Харківській області, рахунок - 1011, код класифікації доходів бюджету - 22030101, код ЄДРПОУ Харківського апеляційного адміністративного суду 34331173 у розмірі 704, 00 грн.

Частиною 5 статті 189 КАС України встановлено, що до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 цього Кодексу.

У відповідності до приписів пункту 1 частини 3 статті 108 КАС України у разі неусунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги остання буде повернута апелянту.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч.1 ст. 108, ч. 6 ст.187 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Апеляційного суду Харківської області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Апеляційного суду Харківської області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 13.04.2017р. по справі № 820/1101/17 за позовом ОСОБА_1 до Апеляційного суду Харківської області треті особи: Державна судова адміністрація України , Державна казначейська служба України про визнання відмови неправомірною та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз'яснити апелянту, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня отримання її копії, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Суддя: (підпис) Дюкарєва С.В.