Справа № 335/9058/16-а (2-а/335/7/2017)
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2017-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

16 травня 2017 рокусправа № 335/9058/16-а (2-а/335/7/2017)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючий суддя: Ясенова Т.І.

судді: Головко О.В. Суховаров А.В.

секретар судового засідання: Троянов А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 06 лютого 2017 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визнання незаконним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до суду з позовом до Запорізької міської ради, в якому просив визнати незаконним та скасувати рішення № 17 «Про перейменування вулиці Жукова в місті Запоріжжі на вулицю Козака Бабури».

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вулиці Жукова було присвоєно ім'я захисника Вітчизни, воєначальника Великої Вітчизняної війни та Другої світової війни, який боровся з нацистськими військами та визволяв Україну від окупантів. В порушення частини 1 статті 5 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» Запорізький міський голова не готував та не подавав до Запорізької міської ради подання про перейменування вулиці Жукова. В порушення вимог цього Закону відповідачем прийнято рішення про перейменування вулиці Жукова без відповідного подання міського голови. Також позивач посилався на те, що згідно з положенням статті 5 Закону України «Про географічні назви» перейменування географічних об'єктів здійснюється у випадку: повторення назв однорідних географічних об'єктів у межах однієї адміністративно-територіальної одиниці; необхідності повернення окремим географічним об'єктам їхніх історичних назв; істотної зміни функції або призначення географічного об'єкта; необхідності приведення назви географічного об'єкта у відповідність із вимогами Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки». Згідно підпунктом (є) пункту 4 частини 1 статті 1 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» визначено поняття символіки комуністичного тоталітарного режиму, із застереженням щодо назв, пов'язаних з опором та вигнанням нацистських окупантів з України або з розвитком української науки та культури. Оскільки назва вулиці Жукова в м. Запоріжжі відноситься до даного застереження, тож дана назва не підпадає під дію Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» та Запорізька міська рада не мала законних підстав для її перейменування. Крім того, статтею 5 Закону України «Про географічні назви» визначено, що перейменування географічних об'єктів здійснюється з урахуванням думки більшості

населення, яке проживає на території, де розташовані ці об'єкти, відповідно до закону про референдуми, однак рішення Запорізької міської ради № 17 прийнято без урахування думки більшості населення міста Запоріжжя, тому не може вважатися законним. Вказує на те, що перейменування вулиці, назва якої пов'язана з перемогою у Великій Вітчизняній Війні та Другій світовій війні 1939-1945 років, сприймається позивачем як неповага до пам'яті його родичів, що приймали участь у війні та до нього особисто.

Постановою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 06 лютого 2017 року адміністративний позов залишено без задоволення.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем в межах повноважень та у відповідності з вимогами чинного законодавства.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування судом обставин справи, та невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржувану постанову та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги позивачем наведено аргументи, викладені у адміністративному позові, а також вказує, що відповідачем порушено Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєнням юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затверджений постановою КМУ від 24 жовтня 2012 року № 989. Порушення полягає в тому, що в громадських обговореннях приймали участь мешканці Хортицького району м. Запоріжжя, а не громада м. Запоріжжя, що позбавило апелянта, як члена територіальної громади міста Запоріжжя, можливості заявити про свою позицію підчас обговорення. Згідно протоколу проведення громадських обговорень пропозиції щодо перейменування в Хорицькому районі м. Запоріжжя об'єктів топоніміки мешканці, що приймали участь в обговоренні, категорично заперечили проти перейменування вул. Жукова та не надали жодної пропозиції назв вулиці. Також суд першої інстанції не звернув увагу на те, що звіт районної адміністрації Запорізької міської ради по Хортицькому району про результати проведення громадського обговорення щодо перейменування об'єктів міського підпорядкування не відповідає змісту протоколу № 1 від 09.02.2016 засідання робочої групи з питання проведення громадських обговорень пропозиції щодо перейменування в Хортицькому районі м. Запоріжжя об'єктів топоніміки, назва яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму. Тож матеріали справи не дають суду підстав стверджувати про проведення у встановленому порядку громадських обговорень щодо перейменування вулиці Жукова, прийняття оскаржуваного рішення міської ради на підставі такого обговорення. З моменту прийняття рішення № 17 апелянту та іншим особам заборонено використовувати стару назву вулиці, яка зазначена у цьому рішенні, в противному випадку особа може бути притягнена до відповідальності, в тому числі цивільно-правової, що є порушенням прав позивача.

В запереченнях на апеляційну скаргу відповідач посилаючись на безпідставність доводів апеляційної скарги та законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, і постанову суду першої інстанції залишити без змін. Зокрема, вказує на безпідставність доводів апеляційної скарги щодо порушення порядку проведення та висновків громадських обговорень, щодо перейменування вулиць, оскільки вказані доводи не були заявлені у адміністративному позові як підстава позову, а отже і як підставою оскарження рішення відповідача. При цьому, суд першої інстанції при розгляді справи дійшов обґрунтованого висновку, що при підготовці та прийнятті оскаржуваного рішення міської ради було враховано пропозиції громадськості, науковців, істориків, краєзнавців, жителів окремих вулиць, висновки робочої групи з питань декомунізації щодо перейменування міських топонімів.

Сторони в судове засідання суду апеляційної інстанції не прибули, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджено рекомендованими поштовими повідомленням про вручення судових повісток.

Позивачем подано клопотання про відкладення розгляду справи посилаючись на те, що у зв'язку з перебуванням у щорічній відпустці не має можливості взяти участь у вказаному судовому засіданні.

Відповідно до частини 4 статті 196 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Враховуючи те, що позивач був завчасно повідомлений про дату, час та місце розгляду справи та визначаючи пріоритети участі у судовому засіданні, кожна сторона користується наданими їй процесуальними правами на власний розсуд, а також враховуючи, що перебування у щорічній відпустці не є перешкодою прибуття у судове засідання, у клопотанні позивачем не ставиться питання про надання додаткових доказів по справі, які не були враховані при розгляді справи судом першої інстанції, з огляду на відсутність перешкод для розгляду справи за наявними у ній матеріалами, враховуючи положення частини 4 статті 196 КАС України, зазначене клопотання позивача колегією суддів визнано необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги та заперечень на неї, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

09 квітня 2015 року Верховною Радою України прийнято Закон України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» №317-VІІІ (далі - Закон №317-VIII), яким визначені правові основи заборони пропаганди символіки комуністичного та націонал-соціалістичного тоталітарних режимів та встановлений порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму. Закон набрав чинності 21 травня 2015 року.

Відповідно до абзацу 1 пункту 6 статті 7 Закону №317-VIII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку здійснити демонтаж пам'ятників, пам'ятних знаків, присвячених особам, причетним до організації та здійснення Голодомору 1932-1933 років в Україні, політичних репресій, особам, які обіймали керівні посади у комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік (крім осіб, діяльність яких була значною мірою пов'язана з розвитком української науки та культури), працівникам радянських органів державної безпеки, подіям, пов'язаним з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, а також в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости, інші об'єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об'єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.

Відповідно до абзацу 2 пункту 6 статті 7 Закону №317-VIII у разі якщо протягом зазначеного в абзаці першому цього пункту строку сільською, селищною, міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке рішення у формі розпорядження приймається відповідним сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.

Абзацом 4 пункту 6 статті 7 Закону №317-VIII встановлено, що у разі якщо протягом строку, зазначеного в абзаці другому цього пункту, сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення у формі розпорядження про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов'язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом другим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.

Пунктом 7 статті 7 Закону №317-VIII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування населених пунктів, районів та областей, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.

Закон України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» від 24.05.2012 року № 4865-VI регулює відносини, що виникають у зв'язку з присвоєнням юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єктам права власності, які належать фізичним особам (далі-об'єктам права власності), імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій).

Відповідно до пункту 4 статті 1 зазначеного Закону питання, пов'язані з приведенням раніше присвоєних об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».

Відповідно до пунктів 1-5 статті 3 цього Закону імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам'яті про осіб, які:

1) внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України;

2) здійснили героїчний вчинок, звершення в ім'я Батьківщини;

3) зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя.

Юридичним особам та об'єктам права власності ім'я фізичної особи присвоюється лише після її смерті. Рішення про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб не є підставою виникнення прав інтелектуальної власності у третіх осіб.

Юридичним особам та об'єктам права власності, як правило, присвоюється ім'я тієї фізичної особи, діяльність якої була пов'язана з юридичною особою чи об'єктом права власності, якій (якому) це ім'я присвоюється.

Ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються з метою:

1) популяризації видатних фактів історії України, що відображають звершення та надбання в ім'я України;

2) формування історичної свідомості Українського народу;

3) сприяння розвитку науки, літератури, архітектури, мистецтва та інших сфер суспільного життя.

Імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об'єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу.

Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, та об'єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 №989 (далі - Порядок №989) громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення. Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об'єднання, що не є юридичними особами.

Пунктом 3 Порядку №989 організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Пунктом 4 Порядку №989 встановлено, що громадське обговорення передбачає:

1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про:

найменування організатора громадського обговорення;

найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім'я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;

ім'я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції;

суб'єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;

строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників;

поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень);

місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення;

прізвище та ім'я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення;

строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;

2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);

3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.

Відповідно до пункту 5 Порядку №989 передбачено, що рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Пунктом 8 Порядку №989 передбачено, що у ході проведення конференцій, форумів, громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей з громадськістю у рамках громадського обговорення ведеться протокол, у якому фіксуються всі пропозиції (зауваження).

Згідно з пунктом 9 Порядку №989 організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.

Відповідно до Статуту територіальної громади м. Кривого Рогу організаторами громадських слухань із питань, віднесених до повноважень органів місцевого самоврядування, виступають Криворізька міська рада та її виконавчі органи, районні у місті ради та інші органи місцевого самоврядування. Організатори відповідають за дотримання порядку проведення громадських слухань та оформлення і зберігання відповідного протоколу. Пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов'язковому розгляду органами та посадовими особами місцевого самоврядування. Слухання мають відкритий характер і проводяться на засадах добровільності, гласності, відкритості та свободи висловлювань. Організатори оформлюють протокол, який підписують головуючий та секретар. Протоколи зберігаються в організатора громадських слухань та можуть надаватися зацікавленим особам.

Відповідно до матеріалів справи розпорядженням міського голови від 02.07.2015 року № 180р «Про створення робочої групи по підготовці заходів, пов'язаних з виконанням Закону України від 09.04.2015 року «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» створено робочу та затверджено порядок дій робочої групи, яким на виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (а.с. 44) визначено, зокрема: «Підготувати обґрунтовані пропозиції щодо нових назв об'єктів міського підпорядкування з урахуванням пропозицій громадських організацій (при підготовці переліку нових назв об'єктів міського підпорядкування врахувати культурні та історичні особливості Запорізького козацького краю, а також увічнення колишніх та сучасних видатних осіб, які здійснили вагомий внесок в розвиток Запоріжжя та України.

Для виконання вищезазначених завдань, робоча група, за необхідності, може ініціювати спільні засідання з робочою групою з питань міської топоніміки та запрошувати на свої засідання представників всіх зацікавлених сторін, посадових осіб виконавчих органів міської ради, а також спеціалістів підприємств, установ та організацій усіх форм власності.

Складені переліки об'єктів міського підпорядкування, які підлягають перейменуванню (з пропонованими новими назвами), та об'єктів монументального мистецтва, що підлягають демонтажу, надати до районних адміністрацій Запорізької міської ради (відповідно місць розміщення об'єктів) з метою організації проведення ними громадських обговорень та інформування населення.

Відкориговані переліки за результатами громадських обговорень винести на розгляд робочої групи з питань міської топоніміки для подальшої підготовки рішень Запорізької міської ради, при погодженні з постійними депутатськими комісіями, відповідно до Положення про робочу групу з питань міської топоніміки, затвердженого рішенням Запорізької міської ради від 24.06.2009 року №58».

Розпорядженням міського голови від 14.08.2015 року №256р «Про організацію проведення громадського обговорення на виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» визначено організатором громадського обговорення під час розгляду питання перейменування районів, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів чи інших об'єктів топоніміки, назви яких містять у собі символіку тоталітарного режиму - районні адміністрації Запорізької міської ради.

Судом встановлено, що про проведення громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки організатори завчасно - 21.08.2015, розмістили оголошення в засобах масової інформації та на офіційному веб-сайті Запорізької міської ради, що, в свою чергу, дало змогу всім бажаючим громадянам скористатись своїм правом волевиявлення, а саме: вносити пропозиції по перейменуванню вулиць, голосувати на свій розсуд.

Позивач вказує на те, що він зареєстрований та постійно проживає АДРЕСА_1, що підтверджується копією паспорта, наявній в матеріалах справи, тому перейменування вищевказаної вулиці стосується його прав та інтересів.

Отже, враховуючи завчасне розміщення оголошення про проведення громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки в засобах масової інформації та на офіційному веб-сайті Запорізької міської ради, позивач мав можливість надати свої пропозиції щодо перейменування вулиць, провулків і т.п, але не скористався своїм правом.

За результатами проведення громадських обговорень складено протокол №4 від 24.09.2015.

Згідно пояснювальної записки голови районної адміністрації до проекту рішення Запорізької міської ради «Про перейменування вулиці Жукова в місті Запоріжжі на вулицю Козака Бабури» проект рішення було підготовлено керуючись Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» та з урахуванням результатів Висновків експертної групи для обговорення та надання пропозицій щодо перейменування районів, вулиць, площ та інших об'єктів топоніміки міста Запоріжжя відповідно до Закону України «Про Засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», створеної за розпорядженням міського голови від 24.12.2015 року № 459р.

За результатами роботи експертної групи, створеної за розпорядженням міського голови від 24.12.2015 року № 459р для обговорення та надання пропозицій щодо перейменування районів, вулиць, площ та інших об'єктів топоніміки міста Запоріжжя відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» міському голові надано висновок, у якому запропоновано вул. Жукова у м. Запоріжжі перейменувати на вул. Козака Бабури.

20.01.2016 року міським головою було подано секретарю міської ради Подання про винесення на розгляд міської ради питання про перейменування вулиці Жукова у місті Запоріжжя на вул. Козака Бабури.

На виконання повноважень, визначених Положенням про робочу групу з питань міської топоніміки, затвердженого рішенням Запорізької міської ради від 24.06.2009 року № 58 «Про робочу групу з питань міської топоніміки», робочою групою з питань міської топоніміки на засіданні 09.02.2016 року з питання: Затвердження пропозицій нових назв міських топонімів, які підлягають перейменуванню, за результатами громадських обговорень та висновків експертної групи (доповідачі голови районних адміністрацій Запорізької міської ради, заступник начальника управління внутрішньої політики, преси та інформації) одноголосно вирішено: затвердити перелік нових назв міських топонімів згідно додатку, які підлягають перейменуванню, за результатами громадських обговорень та висновків експертної групи, зокрема вул. Жукова запропоновано перейменувати на вул. Козака Бабури, про що викладено у протоколі № 1 від 09.02.2016 року.

Запорізькою міською радою 19.02.1026 прийнято рішення №17 «Про перейменування вулиці Жукова у місті Запоріжжя на вул. Козака Бабури».

Враховуючи встановлені обставини справи та норми чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що при підготовці та прийнятті оскаржуваного рішення міської ради було враховано пропозиції громадськості, науковців, істориків, краєзнавців, жителів окремих вулиць, висновки робочої групи з питань декомунізації щодо перейменування міських топонімів, оскаржуване рішення прийнято відповідачем на підставі, в межах повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції вірно встановлено обставини справи та правильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують. Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись п.1 ч.1 ст.198, ст.ст.200, 205, 206 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 06 лютого 2017 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання у повному обсязі у порядку, встановленому статтею 212 КАС України.

Головуючий: Т.І. Ясенова

Суддя: О.В. Головко

Суддя: А.В. Суховаров