Справа № 760/10803/15-а
Суддя: Безименна Н.В.
Дата ухвалення: 2017-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

16 травня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді: Безименної Н.В.

суддів: Аліменко В.О., Кучми А.Ю.

за участю секретаря Панчук А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на постанову Солом'янського районного суду м. Києва від 13 жовтня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2015 року позивач звернувся в Солом'янський районний суд м. Києва з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Постановою Солом'янського районного суду м.Києва від 13 жовтня 2015 року позов задоволено: визнано протиправною та скасовано постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області № 7 від 09 січня 2014 року в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 (паспорт серії НОМЕР_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) за ч.1 ст.96-1 КУпАП.

Не погоджуючись із вказаною постановою, відповідачем було подано апеляційну скаргу, в якій він просить її скасувати та винести нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити. На думку апелянта, оскаржувана постанова винесена судом першої інстанції з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198 та ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вірно встановлено судом першої інстанції позивач є працівником ТОВ «Алірі».

01 жовтня 2013 року між ТОВ «Алірі» та ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії» було укладено договір про виконання ремонтних робіт в приміщенні відділення АТ «Сбербанк Росії» за адресою: м. Южноукраїнськ, пр. Леніна,4, договір № 27-11-13 від 27.11.2013 року щодо виконання робіт з розробки та передання на умовах передбачених Договором виконавчої документації та договір № 28-11-13 від 28.11.2013 року щодо виконання робіт з розробки та передання на умовах передбачених цим Договором робочого проекту силового електрообладнання та електроосвітлення приміщення.

У період з 23 грудня 2013 року по 24 грудня 2013 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил Публічним акціонерним товариством «Дочірній банк Сбербанку Росії», за результатами якої був складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів та правил (а.с. 65-67).

24 грудня 2013 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області було складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено про те, що проектна документація розроблена з порушенням вимог законодавства, будівельних норм та передана замовнику, що є порушенням ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 4.3 ДБН В2.2-17-2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення», п. 4.3, п. 4.7 ДБН А 2.22-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (а.с. 68-69) та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано ОСОБА_2.у термін до 23 лютого 2014 року усунути порушення містобудівного законодавства шляхом коригування проектної документації з застосуванням діючих на території України будівельних норм (а.с.96).

Згідно п. 3 зазначеного протоколу проектна документація розроблена ТОВ «Алірі», наказ від 07.10.2013 № 7/10-13, головний архітектор проекту ОСОБА_2

09 січня 2014 року Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області було винесено постанову № 7 по справі про адміністративне правопорушення, якою встановлено порушення ОСОБА_2 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», 4.3 ДБН В.2.2-17-2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення», п. 4.3, п. 4.7 ДБН А2.2.-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000 грн.(а.с. 71).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1, 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Пунктом 5 Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України.

Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції.

Пунктом 9 порядку встановлено, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 12 зазначеного Порядку посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, у тому числі:

у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.16, 17, 18, 19, 20 Порядку).

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф (п.21, 22, 23 Порядку).

За умовами ч. 1 ст. 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами .

Статтями 3 та 4 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, Постановою КМУ № 244 від 06.04.1995 року затверджений Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до п.2, 3 Порядку Справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

3) Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право:

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п. 9 зазначеного Порядку про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

У разі вчинення одним суб'єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності протокол складається стосовно кожного правопорушення окремо.

У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності кількома суб'єктами містобудування протокол складається стосовно кожного з них окремо.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення (п. 10, 11, 13, 15).

Відповідно до ст.. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Згідно ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Колегія суддів звертає увагу на те, що всупереч вимог чинного законодавства, позивача не було повідомлено про проведення перевірки. Крім того, згідно акту перевірки єдиною особою, щодо якої було проведено перевірку є Публічне акціонерне товариство «Дорічній банк Сбербанку Росії», разом з цим, без залучення позивача в якості суб'єкта, що підлягає перевірці, відповідач встановив факт порушення ним законодавства у сфері містобудівної діяльності, виніс щодо нього протокол, припис та постанову по справі про адміністративне правопорушення у його відсутності.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що справу про адміністративне правопорушення було розглянуто відповідачем за відсутності інформації про повідомлення позивача про час та місце її розгляду. Докази направлення протоколу та припису позивачу матеріали справи не містять.

Протокол, припис та постанова були отримані позивачем лише 08 червня 2015 року у відповідь на адвокатський запит (а.с. 14-15), що позбавило позивача можливості скористатися його правом, надати відповідні пояснення, заперечення та докази.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та під час розгляду справи, відповідач діяв всупереч вимог законодавства, що свідчить про протиправність оскаржуваної постанови відповідача.

З'ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, колегія суддів дійшла висновку про те, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст. ст. 160, 165, 195, 198, 200, 205, 206, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - залишити без задоволення.

Постанову Солом'янського районного суду м. Києва від 13 жовтня 2015 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст ухвали виготовлено 22 травня 2017 року.

Головуючий суддя: Н.В. Безименна

Судді: В.О. Аліменко

А.Ю. Кучма

Головуючий суддя Безименна Н.В.

Судді: Аліменко В.О.

Кучма А.Ю.