Справа № 804/2699/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2016-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2016 р. Справа № 804/2699/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УТБ-2» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про скасування постанови, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УТБ-2» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, в якому позивач, з урахуванням уточнень, просить:
- скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 9/950 винесену 26 квітня 2016 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області;
- стягнути з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УТБ-2» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1 378 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 26.04.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області після розгляду протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.04.2016 року, акта перевірки від 22.04.2016 року, припису від 22.04.2016 року, матеріалів фотофіксації було винесено оскаржувану постанову, яку позивач вважає протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки вона була прийнята всупереч нормам діючого законодавства.
З огляду на вищевикладене, позивач просив суд позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила позов задовольнити, проти розгляду справи в порядку письмового провадження не заперечувала.
Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував, надав письмові заперечення, у яких проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що під час проведення планової перевірки, посадовими особами Департаменту встановлено, що ТОВ «УТБ-2» не внесло в загальний журнал робіт, а саме в розділ «перелік спеціальних журналів робіт» журнал бетонних робіт, крім того, журнал бетонних робіт не прошнурований і не скріплений печаткою будівельної організації що його видала. Також, в актах на закриття прихованих робіт не зазначено дати початку та дати закінчення робіт, та не вказано наступні види робіт, які дозволяється виконувати після огляду тра прийняття прихованих робіт.
За таких обставин вважає, що постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є законною та обґрунтованою, отже підстави для задоволення позову відсутні.
Проти розгляду справи в порядку письмового провадження не заперечував.
Частиною 4 ст. 122 КАС України встановлено, якщо особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Враховуючи те, що представники сторін у судовому засіданні не заперечували проти розгляду справи у письмовому провадженні, ухвалою суду від 14.12.2016 р. відповідно до ч.4 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України, справу призначено до розгляду у письмовому провадженні на підставі наявних в справі доказів, за відсутності сторін.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Згідно ліцензії, виданої Державною архітектурно-будівельною інспекцією України від 2.10.2014 року серії АЕ № 524475, ТОВ «УТБ-2» здійснює господарську діяльність, повязану зі створенням обєктів архітектури.
Також, судом встановлено, що 22 квітня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_2 було проведено планову перевірку на об'єкті «Очистка та локалізація вод північного зливостоку ПАТ "Євраз Баглійкокс" м. Дніпродзержинськ вул. ім. В.В. Щербицького 1 нове будівництво".
Перевіркою встановлено, що виконавча документація на об'єкті велася підрядною організацією не належним чином, а саме: при будівництві об'єкта «Очистка локалізація вод північного зливостоку ПАТ «Євраз Баглійкокс» м. Дніпродзержинськ вул. ім. Щербицького 1 нове будівництво» в загальному журналі робіт ТОВ «УТБ-2» в перелік спеціальних журналів робіт не внесений журнал бетонних робіт; журнал бетонних робіт не прошнурований і не скріплений печаткою будівельної організації, що його видала; в актах на закриття прихованих робіт не зазначені дати початку та закінчення робіт та наступні види робіт, які дозволяються виконувати після огляду та прийняття прихованих робіт, що є порушенням п. 1.17 ДБН А.3.1.-5-2009 "Організація будівельного виробництва".
За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_2 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22 квітня 2016 року.
Вказаним актом перевірки встановлено, що ТОВ «УТБ-2» не внесло в загальний журнал робіт, а саме в розділ «перелік спеціальних журналів робіт» журнал бетонних робіт, крім того, журнал бетонних робіт не прошнурований і не скріплений печаткою будівельної організації що його видала. Також, в актах на закриття прихованих робіт не зазначено дати початку та дати закінчення робіт, та не вказано наступні види робіт, які дозволяється виконувати після огляду та прийняття прихованих робіт.
На підставі даного акту того ж дня року винесено припис із вимогою: директору ТОВ «УТБ-2» ОСОБА_3 забезпечити приведення загального журналу робіт, журналу бетонних робіт та актів на закриття прихованих робіт у відповідність до вимог ДБН А.3.1 -5-2009 "Організація будівельного виробництва" в термін до 22.05.2016 року.
Того ж дня, 22.04.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_2 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
На підставі висновків акту перевірки відповідачем було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 9/950 від 26.04.2016 року.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон України № 3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до абз. 1 пп. 10 п. 4 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 8 квітня 2011 року №439/2011 (далі - Положення № 439), Держархбудінспекція України відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки, зокрема відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються у будівництві, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням.
У відповідності до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.
Згідно п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Положення про державний архітектурно-будівельний контроль", державний архітектурно-будівельний контроль і нагляд з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція та її територіальні органи.
У відповідності до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 (далі - Порядок № 553), позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції, крім того, підставою для проведення позапланової перевірки є, в тому числі, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності приписів інспекції.
Відповідно до ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:
а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;
б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;
4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;
5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури;
6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, державну атестацію в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури;
7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;
8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;
9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;
10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки.
Так, як встановлено судом під час розгляду справи 26.04.2016 р. Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області було винесено постанову №9/950 про накладення на ТОВ «УТБ-2» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
За даною постановою, ТОВ «УТБ-2» визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на підприємство штраф у сумі 24 804, 00 грн.
Підставою для винесення оскаржуваної постанови стали протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, акт перевірки та припис від 22.04.2016р.
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральними органами виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до ч.2 ст.3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" накладати штрафи від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.
Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (у редакції чинної, на момент виникнення спірних відносин) визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".
У відповідності до положень вказаного Порядку справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядаються Держархбудінспекцією та її територіальними органами.
Штрафи накладаються на юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкт містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Припис складається у двох примірниках. Перший примірник припису вручається під розписку керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування. Другий примірник залишається в матеріалах справи.
Протягом трьох днів після оформлення протокол, інші необхідні матеріали (висновки експертів, дані лабораторних досліджень, фотографії, відомості про попередні порушення тощо) подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій накладати штраф.
Питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.
Рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу), що є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку.

У постанові зазначається розмір штрафу. Постанова повинна відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України "Про виконавче впровадження".

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після прийняття постанови вручається під розписку керівникові або уповноваженому представникові суб'єкта містобудування чи надсилається поштою, про що робиться запис у справі. Другий примірник у разі несплати штрафу в установлений строк пред'являється інспекцією до примусового виконання у порядку та строки, що визначені Законом України "Про виконавче провадження", а третій - залишається в інспекції, яка наклала штраф.

Постанову про накладення штрафу може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк інспекції, яка наклала штраф.

Позивач зазначає, що письмові вимоги, викладені у приписі, виконані ним у повному обсязі, у звязку з чим притягнення ТОВ «УТБ-2» до адміністративної відповідальності є безпідставним.

Проте суд не може погодитись з даним твердженням позивача, оскільки як вбачається з викладеного відповідальність за ведення виконавчої документації з порушенням державних будівельних норм, стандартів і правил настає за фактичне виявлення під час проведення перевірки порушення.

Отже, фактичне усунення виявлених порушень не звільняє особу від відповідальності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що під час проведення планової перевірки та під час винесення оскаржуваної постанови посадові особи Департаменту діяли на законних підставах та в межах своєї компетенції, у звязку з чим постанова Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про накладення штрафу у сумі 24 804, 00 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 9/950 від 26 квітня 2016 року, є обґрунтованою та такою, що не підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві, є будь-які фактичні дані, на підставі яких, суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Статтею 86 вищевказаного Кодексу, зазначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішені справи по суті, суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю, або частково.

З огляду на сукупність викладених обставин, з урахуванням вимог чинного законодавства, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні позовних вимог.

Вирішуючи питання щодо судового збору, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення, ухвалене на користь сторони субєкта владних повноважень, суд присуджує з іншої сторони всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати, повязані із залученням свідків та проведенням судових експертиз.

У звязку з чим, судові витрати, понесені Товариством з обмеженою відповідальністю «УТБ-2», не повертаються.

Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 69, 70, 71, 86, 94, 122, 159-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «УТБ-2» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про скасування постанови відмовити.

Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку, визначеному ст.254 КАС України.

Відповідно до ст.186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя ОСОБА_1