Справа № 295/9522/16-а
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2017-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2017 року Житомир справа № 295/9522/16-а

категорія 6.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Черняхович І.Е., суддів: Романченка Є., Ю., Шуляк Л.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельна інспекції України, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови та припису,-

встановив:

ОСОБА_2 звернулася до суду з даним позовом, в якому з урахуванням заяви про зміну позовних вимог (а.с.33-35) просить суд:

- скасувати постанову від 01 липня 2016 року №126-ф Державної архітектурно - будівельної інспекції України, винесену за місцезнаходженням територіального органу - структурного підрозділу Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2;

- скасувати припис від 17.06.2016 №146/16-к Державної архітектурно - будівельної інспекції України, винесений за місцезнаходженням територіального органу - структурного підрозділу Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області щодо ОСОБА_2.

В обгрунтування позовних вимог зазначає, що вищевказані постанова та припис є незаконними, а тому звернулася до суду за захистом своїх прав.

Позивач на адресу суду надала клопотання про розгляд справи у її відсутність.

Представник Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області надала заяву про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Представник Державної архітектурно-будівельна інспекції України у судове засідання не з"явився. Про час, місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином.

Відповідно до ч.6 ст.128 КАС України, суд розглядає справу у порядку письмового провадження.

Дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

У серпні 2015 року посадовою особою Управління Державної архітектурно- будівельної інспекції у Житомирській області проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1. Під час проведення перевірки встановлено, що ОСОБА_2 виконує будівельні роботи з будівництва капітальної прибудови (кухні та веранди) до квартири за вказаною вище адресою. Зазначені будівельні роботи виконуються позивачем без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ст. 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 2,6 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011 "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт".

Відповідно до п.п.16, 17 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011 за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

11.08.2015 головним державним інспектором інспекційного відділу у місті Житомирі Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області Молодиченко В.В. винесено припис №43/6/15 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно - правовим актам. Зазначено, що вказані роботи виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Про виконання припису зобов"язано ОСОБА_2 повідомити відповідача до 17 квітня 2017 року (а.с.8)

Отримавши вище зазначений припис, ОСОБА_2 зупинила будівельні роботи та почала вживати наступні заходи, зокрема, з"ясувала належність земельної ділянки, ініціювала звернення КП "ВЖРЕП №15" до Житомирської міської ради з клопотанням від 23.10.2015 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1, площею 1,16 га.

Житомирська міська рада, розглянувши вищевказане клопотання, прийняла рішення №44 від 28.12.2015 "Про надання дозволів на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок юридичним особам державної та комунальної власності".

ОСОБА_2 уклала Договір на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 із ліцензованим суб"єктом господарювання - ФОП ОСОБА_4.

15.06.2016 виконавець робіт ФОП ОСОБА_4 листом №258 повідомила ОСОБА_2, що проведення робіт нею припиняється до надання позивачем погодженої схеми Генерального плану території та додала копію листа управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища Житомирської міської ради від 13.04.2016 №958/13, з якого вбачається, що відповідно до проекту "Червоних ліній" вулиць та доріг з уточненням окремих положень Генерального плану міста Житомира, затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 09.12.05 №583 "Про затвердження проекту "червоних" ліній вулиць та доріг з уточненням окремих положень Генерального плану міста Житомира, земельна ділянка часткового знаходиться в межах "червоних ліній" перспективного розвитку вул.Миколи Сціборського (а.с.37,38).

Натомість, у період з 13.06.2016 по 17.06.2016 на підставі направлення для проведення позапланової перевірки Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області від 10.06.2016 №542/16-к (а.с.49) головним інспектором Управління ДАБІ у Житомирській області Молодиченко В.В. проведена позапланова перевірка виконання ОСОБА_2 вищевказаного припису №43/6/15 від 11.08.2015.

17.06.2016 відповідачем винесено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.50-51). При здійснені позапланової перевірки в період з 13.06.2016 по 17.06.2016 за адресою АДРЕСА_1 відповідно до наданого припису за №43-6/15 від 11.08.2015 встановлено, що гр. ОСОБА_2 будівельні роботи відповідно вимог наданого припису зупинено. Відповідний дозвільний документ, який дає право на виконання будівельних робіт згідно норм чинного містобудівного законодавства в термін з 11.08.2015 по 11.06.2016 - не отримано.

За результатами перевірки позивачем було винесено припис №146/16-к від 17.06.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. В зазначеному приписі було зазначено про необхідність виконання вимоги припису №43/6/15 від 11.08.2015 у термін до 17.04.2017, та попереджено про наслідки невиконання (а.с.52-53).

17.06.2016 відповідачем винесено протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача (а.с.54-55)

01.07.2016 відповідачем винесено постанову №126-ф по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано винною гр. ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 Кодексу України про адміністративне правопорушення та накладено штраф у розмірі 5100,00 грн (.с.56-57).

Вважаючи протиправними дії відповідача, позивач звернулася до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, колегія суду зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.ст. 6, 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури.

Управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Приписи ст.41 вказаного Закону визначають державний архітектурно-будівельний контроль, як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, який здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З наведеного вбачається, що повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю реалізуються, зокрема, через проведення відповідних заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, визначено, що такий контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 зазначеного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, підставами для проведення якої є, зокрема: виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно із положеннями п.п. 16, 17, 18, 21 наведеного Порядку № 553 від 23.05.2011 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Таким чином, з аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що підставою для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме позапланової перевірки, є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

В свою чергу, такий захід державного архітектурно-будівельного контролю повинен здійснюватись в присутності суб'єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для проведення позапланової перевірки слугувала перевірка виконання гр.ОСОБА_2 вимог припису №43/6/15 від 11.08.2015, в якому зазначено про необхідність зупинення будівельних робіт для отримання відповідного дозвільного документа, який дає право на виконання будівельних робіт - до 17 квітня 2017 року.

Судом безспірно встановлено, що будівельні роботи позивачем зупинені. Дозвільні документи оформляє фахівець в галузі будівництва, а видача документів здійснюється міською радою.

Крім того, відповідачем проведено позапланову перевірку позивача раніше терміну, встановленого для усунення правопорушення, чим порушено право позивача.

Під час розгляду справи посадовим особам Управління ДАБІ в Житомирській області Молодиченку В.В., який проводив перевірку і складав протокол і Романову С.В., який розглянув справу, було відомо, що будівництво позивачем здійснюється на земельній ділянці в межах червоних ліній вул.Миколи Сціборського.

Статтею 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що червоні лінії - визначені в містобудівній документації щодо пунктів геодезичної мережі межі існуючих та запроектованих вулиць, доріг, майданів, які розділяють території забудови та території іншого призначення.

Наказом Держкоммістобудування від 17 квітня 1992 року №44 затверджено "Правила міської забудови встановлені Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень ДБН 360-92*" Пунктом 3.32 ДБН 36-92 встановлено, що житлові будинки слід розміщувати з відступом від червоних ліній вулиць: магістральних - не менше 6 м, житлових - не менше 3 м. Територія між червоною лінією і лінією забудови одно-, двокрартирних і блокових будинків із земельними ділянками біля квартир входить до загальної площі ділянки.

Прибудова, яку здійснює позивач, знаходиться у межах червоних ліній, а отже - за межами території забудови. Отримати дозвільний документ, який дає право на виконання будівельних робіт згідно норм чинного містобудівного законодавства, стосовно прибудови, яку будує ОСОБА_2 взагалі не можливо.

З огляду на вище викладене, колегія суду вважає винесення незаконною постанови Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області від 01 липня 2016 року №126-ф про адміністративне правопорушення та припису Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області від 17.006.2016 №146/16-к.

Частиною 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлені критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень. Відповідність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень передбаченим ч.3 ст. 2 КАС України критеріям перевіряється судом з урахуванням закріпленого ст. 9 цього Кодексу принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В розумінні Кодексу адміністративного судочинства України виявлення невідповідності діяльності суб'єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності слугує підставою для задоволення адміністративного позову за умови, що встановлено порушення прав, свобод та інтересів позивача.

В ході розгляду справи знайшов своє підтвердження факт порушення прав позивача з боку відповідача, при цьому останнім протилежного суду не доведено.

Враховуючи викладене, суд задовольняє позов ОСОБА_2 у повному обсязі.

Частиною 1 статті 94 КАС України визначено, що при ухваленні судового рішення на користь сторони, яка не є суб"єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюждетних асигнувань суб"єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі.

Керуючись статтями 86, 94, 158-163, 254 КАС України, суд ,

постановив:

Адміністративний позов задовольнити.

Скасувати постанову від 01 липня 2016 року №126-ф Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2.

Скасувати припис від 17.06.2016 №146/16-к Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області щодо ОСОБА_2.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області на користь ОСОБА_2 судові витрати у вигляді судового збору у сумі 551,20 грн.

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя І.Е.Черняхович

Суддя Є.Ю.Романченко

Суддя Л.А.Шуляк