Справа № 810/1636/17
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2017-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/1636/17

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 травня 2017 року № 810/1636/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву Державної служби України з безпеки на транспорті до ПАТ "МИРОНІВСЬКИЙ ХЛІБОПРОДУКТ" про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом,

в с т а н о в и в:

Відповідно до статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; 5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає наступне.

Частиною третьою статті 106 КАС встановлено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини другої статті 87 КАС, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Положеннями абзацу першого частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Також, частиною другою зазначеної статті передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано, зокрема, суб'єктом владних повноважень, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (згідно з Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік", станом на 01.01.2017 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600 грн.).

Частинами першою та другою статті 9 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Разом з тим, позивач в адміністративному позові просить відстрочити сплату судового збору за подання даної позовної заяви до вирішення справи по суті. Клопотання мотивоване тим, що відповідно до кошторису Державної служби України з безпеки на транспорті на поточний місяць 2017 року "Інші видатки", за якими здійснюється оплата судового збору, бюджетних коштів за статтею розходів "судовий збір" на дату подачі позовної заяви не вистачило. Тому, на момент звернення до суду на рахунку позивача відсутні достатні кошти для сплати судового збору. На підставі вказаного, позивач просить відстрочити сплату судового збору.

Вирішуючи вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 88 КАС, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, відстрочення сплати судового збору це перенесення строку виконання обов'язку сторони щодо сплати судових витрат на інший час. Позивач в клопотанні просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі, однак, не надав суду доказів того, коли у нього будуть відповідні бюджетні призначення.

Так, Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові від 23.01.2015 №2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Суд звертає увагу й на те, що позивач не надав до суду жодних доказів на підтвердження відсутності коштів на сплату судового збору за подання даного адміністративного позову до суду, зокрема, плану асигнувань чи кошторису позивача на 2017 рік.

Крім цього, суд зазначає, що прийняття рішення щодо звільнення від сплати судового збору є правом суду. Вказані норми не передбачають обов'язку суду звільнити особу від сплати судового збору у випадку наявності відповідного клопотання.

Ураховуючи зазначене, суд вважає, що в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Відповідно до вимог частини першої статті 108 КАС, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв’язку з чим суд, враховуючи положення статті 108 КАС, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС, суд

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву Державної служби України з безпеки на транспорті до ПАТ "МИРОНІВСЬКИЙ ХЛІБОПРОДУКТ" про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви до 07 червня 2017 року.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Басай О.В.