Справа № 826/1253/16
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2017-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" травня 2017 р. м. Київ К/800/15902/16

Вищий адміністративний суд України у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Усенко Є.А.,

суддів: Нечитайла О.М., Олендера І.Я.,

за участю секретарів Горбатюка В.С.,

розглянувши у судовому засіданні
касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Летичівський комбікормовий завод»

на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.04.2016

та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2016

у справі № 826/1253/16 Окружного адміністративного суду м. Києва

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Летичівський комбікормовий завод»

до 1. Державної фіскальної служби України;

2. Головного управління ДФС у Хмельницькій області;

3. Хмельницької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Хмельницькій області

про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Летичівський комбікормовий завод» звернулося до суду з позовною заявою до ДФС України, ГУ ДФС у Хмельницькій області та Хмельницької ОДПІ, у якій просить суд: визнати протиправною бездіяльність ДФС України, ГУ ДФС у Хмельницькій області та Хмельницької ОДПІ щодо незабезпечення автоматичного збільшення суми, на яку Товариство має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки корегування в єдиному реєстрі податкових накладних, на від'ємне значення ПДВ за червень 2015 року у розмірі 9081204,00 грн., задекларованого згідно з уточнюючим розрахунком (реєстраційний номер від 06.08.2015) до податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року; зобов'язати ДФС України, ГУ ДФС у Хмельницькій області та Хмельницьку ОДПІ відобразити в системі електронного адміністрування податку на додану вартість 9081204,00 грн. як суму, на яку Товариство має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що відповідає від'ємному значенню ПДВ за червень 2015 року, величина якого задекларована згідно з уточнюючим розрахунком (реєстраційний номер від 06.08.2015) до податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.04.2016, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2016, у задоволенні позовних вимог відмовлено.

У касаційній скарзі позивач просить скасувати ухвалені у справі судові рішення та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального права.

Заперечуючи проти касаційної скарги, Державна фіскальна служби України, ГУ ДФС у Хмельницькій області та Хмельницької ОДПІ просять залишити її без задоволення як безпідставну.

Перевіривши правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів Вищого адміністративного суду України приходить до висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню.

У судовому процесі встановлено, що позивач 20.03.2015 подав до Летичівського відділення Хмельницької ОДПІ електронну податкову декларацію з податку на додану вартість за лютий 2015 року (а.с. 30 - 31), у якій в рядку 30 (сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку) задекларував 9081204,00 грн.

17.07.2015 позивач подав до Летичівського відділення Хмельницької ОДПІ електронну податкову декларацію з податку на додану вартість за червень 2015 року (а.с. 41 - 42), в рядку 24 ( від'ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду) якої задекларував 1450468 грн., а в рядках 30 та 31 проставив прочерки.

22.07.2015 позивачем подано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань із ПДВ у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок по декларації за лютий 2015 року (а.с. 35 - 37), в якому сума 9081204,00 грн. виключена з бюджетного відшкодування (тобто, з рядку 30) з одночасним збільшенням значення рядка 31 (сума непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду) на 9081204,00 грн.

06.08.2015 позивач подав уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань із ПДВ у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок по декларації за червень 2015 року (а.с. 45 - 47), в якому відображено по рядках 26 (сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на початок поточного звітного (податкового) періоду) та 31 (сума непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду) суму 9081204,00 грн.

Всі вище перелічені податкові декларації та уточнюючі розрахунки надійшли до контролюючого органу, були прийняті та зареєстровані.

Як свідчать приєднані до матеріалів справи акт звірення розрахунків платника податку за період з 01.08.2015 по 31.08.2015 (а.с. 51) та витяг з системи електронного адміністрування ПДВ № 5305246 від 05.08.2015 (а.с. 52), коригування від'ємного значення у системі електронного адміністрування ПДВ за уточнюючим розрахунком від 06.08.2015 не було здійснено. Це стало підставою для звернення Товариства із листами від 10.08.2015 за № 161 та від 12.08.2015 за № 163 і № 164 (а.с. 55 - 60) до Летичівського відділенні Хмельницької ОДПІ, ГУ ДФС у Хмельницькій області, ДФС України відповідно з вимогою вжити заходів щодо правильного відображення показників рядків 24 і 31 податкової декларації за червень 2015 року з урахуванням внесених уточнюючим розрахунком від 06.08.2015 уточнень щодо значення цих рядків (суми 9081204,00 грн.) у системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Листами від 26.08.2015 № 185 і № 186 (а.с. 61 - 64) позивач повторно звернувся до ДФС України та ГУ ДФС у Хмельницькій області з проханням виконати вимоги пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України та внести до системи електронного адміністрування податку на додану вартість показник рядку 31 уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з ПДВ за червень 2015 року, поданого Товариством до Летичівського відділення Хмельницької ОДПІ.

Листом від 11.09.2015 № 8428/10/22-01-15-01-13 (а.с. 67 - 68) ГУ ДФС у Хмельницькій області повідомила позивача про те, що згідно із поданою ним податковою декларацією з ПДВ за звітний період червень 2015 року (реєстр. № від 17.07.2015) сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (рядок 24 декларації) становить 1450468,00 грн. та на яку відповідно до вимог п пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України підлягає збільшенню реєстраційна сума. Відповідно до даних автоматизованих інформаційних систем ДФС України вищезазначені показники звітності з ПДВ за червень 2015 року по ТОВ «Летичівський комбікормовий завод» знайшли своє відображення в системі електронного адміністрування щодо збільшення реєстраційної суми на 1450468,00 грн. (тип операції - блок від'ємного значення) від 13.08.2015.

У відповідності до пункту 200-1.1 ст. 200-1 ПК (у редакції, чинній до внесення змін Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» від 16.07.2015 № 643-VIII (Закон № 643), який набрав чинності з 29.07.2015) система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку:суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 200-1.2 цієї статті платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.

За визначенням підпункту 1 пункту 2 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 (далі - Порядок № 569) рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для досягнення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок.

Відповідно до пункту 9-1 цього Порядку сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначена відповідно до пункту 9 цього Порядку, за рішенням платника податку може бути збільшена на суму непогашених залишків сум податку, заявлених ним до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року, задекларованих до бюджетного відшкодування за такі періоди в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку наступних звітних (податкових) періодів, від'ємного значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 статті 200 Податкового кодексу України, та залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларованих платником податку за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року.

Таке рішення платник податку відображає у заяві, що подається у складі податкової декларації за звітний (податковий) період після 1 лютого 2015 року, в якому воно прийняте.

ДФС після проведення камеральної перевірки зазначеної податкової декларації автоматично збільшує суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, на відповідну суму та на запит платника податку інформує його про суму збільшення шляхом надсилання електронного повідомлення.

Сума такого збільшення відображається платником податку у складі податкового кредиту податкової декларації за звітний (податковий) період, в якому воно здійснене.

Згідно з пунктом 9-2 Порядку № 569 після закінчення перехідного періоду, зазначеного у пункті 1 цього Порядку: 1) ДФС автоматично збільшує розмір суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначеної відповідно до пункту 9 цього Порядку, на суму середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців / чотири квартали, та на запит платника податку інформує його про суму збільшення шляхом надсилання електронного повідомлення.

Сума такого збільшення щокварталу підлягає автоматичному перерахунку ДФС шляхом віднімання суми попереднього збільшення та додавання суми збільшення згідно з поточним перерахунком з урахуванням середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців / чотири квартали, станом на дату перерахунку.

На запит платника податку ДФС інформує його про результати такого перерахунку шляхом надсилання електронного повідомлення;

2) сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначена відповідно до пункту 9 цього Порядку, автоматично збільшується на суми помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань з податку.

На суму такого збільшення:зменшується сума, задекларована до сплати до бюджету в звітному (податковому) періоді, або збільшується сума від'ємного значення, задекларована в звітному (податковому) періоді; помилково та/або надміру сплачені грошові зобов'язання з податку вважаються погашеними.

Відповідно до пункту 33 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК за вибором платника податку, який він відображає у заяві, що подається у складі податкової декларації, непогашені залишки сум податку на додану вартість, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року, задекларовані до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку на додану вартість наступних звітних (податкових) періодів, від'ємне значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 статті 200 цього Кодексу, та залишок від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларовані платниками податку за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року: а) або без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, збільшують розмір суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу, з одночасним збільшенням розміру суми податкового кредиту у податковій декларації за звітний (податковий) період, в якому було здійснено таке збільшення.

Суми такого від'ємного значення та/або бюджетного відшкодування можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку;

б) або підлягають поверненню платнику у порядку, визначеному статтею 200 Кодексу у редакції, що діяла станом на 31 січня 2014 року.

Пунктом 34 встановлено, що 1 липня 2015 року зареєстрованим платникам податку автоматично збільшується розмір суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, на суму середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців / 4 квартали.

Така сума збільшення щокварталу підлягає автоматичному перерахунку з урахуванням показника середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців / 4 квартали, станом на дату такого перерахунку. Такий перерахунок здійснюється шляхом віднімання суми попереднього збільшення та додавання суми збільшення згідно з поточним перерахунком.

Суми помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань з податку на додану вартість станом на 1 липня 2015 року автоматично збільшують суму податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу. На суму такого збільшення: зменшується сума, задекларована до сплати до бюджету звітного періоду або збільшується сума від'ємного значення, задекларована в звітному періоді; помилково та/або надміру сплачені грошові зобов'язання з податку на додану вартість вважаються погашеними.

Законом України від 16.07.2015 № 643 були внесені зміни до пункту 200-1.3 ст. 200 ПК, згідно з якими платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою: SНакл = SНаклОтр + SМитн + SПопРах - SНаклВид - SВідшкод - SПеревищ, де:

SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

S ПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунка в системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, відкритого для перерахування коштів на його спеціальний рахунок, відкритий в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів;

SНаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок;

SПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов'язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Показники формули, визначеної цим пунктом, обраховуються з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку показників S НаклОтр та S НаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників S НаклОтр, S НаклВид та SМитн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року.

Під час обрахунку суми S Накл також використовуються показники, визначені пунктом 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.

Законом № 643 пункт 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу також викладений в іншій редакції.

Так, підпунктами 2 та 4 цього пункту встановлено, що станом на третій робочий день після дати набрання чинності зазначеним Законом зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене згідно з пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових S НаклОтр, S НаклВид та S Митн, що були сформовані починаючи з 1 липня 2015 року. Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом:

- протягом третього робочого дня після дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість" на суму залишків коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість станом на початок такого дня за вирахуванням сум, заявлених платником у складі податкової звітності з податку за звітний (податковий) період за червень 2015 року до перерахування з електронного рахунку до бюджету в рахунок сплати податкових зобов'язань з податку та/або на поточний рахунок платника відповідно до пункту 200 1.6 статті 200 1 цього Кодексу. До 31 липня 2015 року / 20 серпня 2015 року сума, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, зменшується на суму податкових зобов'язань, задекларованих за звітний (податковий) період за червень 2015 року / II квартал 2015 року (підпункт 2);

- до 31 липня 2015 року для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року).

Суми такого від'ємного значення можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку (підпункт 4).

Відмовляючи у задоволенні позову, суди попередніх інстанцій виходили з того, що вище наведеними нормами запроваджено перехід на нову автоматичну систему обліку ПДВ. При визначенні суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні, цими нормами чітко встановлено можливість врахування показників податкової звітності, які формувались до 31.07.2015, а отже ОДПІ правомірно на рахунок Товариства в системі електронного обліку адміністрування ПДВ після обнуління значення суми, на яку Товариство має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, зараховано 1450468,00 грн. як суми, яка була задекларована в рядку 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року. Зміни у податковому обліку шляхом подачі уточнюючого розрахунку, поданого 06.08.2015, правомірно не були враховані відповідачем, оскільки такі зміни суперечать нормам ст. 200-1 та пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК у редакції після внесення змін Законом № 643.

Разом із тим, такі висновки судів попередніх інстанцій є передчасними та зроблені без встановлення у справі всіх обставин, що мають значення при вирішення спору.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач вказував на те, що відображена ним уточнюючим розрахунком від 06.08.2015 сума від'ємного значення з ПДВ у розмірі 9081204,00 грн. (із збільшенням на цю суму значення рядка 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року) складається із від'ємних значень сум ПДВ, що зараховуються до складу податкового кредиту наступних звітних (податкових) періодів, та фактично сплаченого Товариством податку на додану вартість у зв'язку з придбанням товарів (послуг) протягом січня-жовтня 2013 року. Ця сума надмірно сплаченого Товариством ПДВ підтверджена контролюючим органом за результатами перевірок. Товариство посилається на те, що внесення ним змін у податковий облік за червень 2015 року шляхом подачі уточнюючого розрахунку для виправлення самостійно виявленої помилки відповідає нормам ст. 50 ПК, а не включення цієї суми від'ємного значення до складу суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки корегування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що одночасно означає не відображення цієї суми в картці інтегрованого рахунку Товариства в системі електронного адміністрування ПДВ, є порушенням його майнових прав, так як ця сума фактично є сумою надмірно сплаченого ним податку.

У відповідності з частиною четвертою ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом (частина шоста цієї статті).

Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої згідно із Законом України від 17.07.1997р. № 475/97-ВР, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Відповідно до пункту 50.1 ст. 50 ПК у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов'язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Норми ст. 200-1 та пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК, хоча і не передбачають врахування уточнюючих розрахунків до податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року, але не містять положень, які б прямо обмежували право платника податку на коригування податкової звітності у порядку, визначеному нормами ст. 50 ПК. Не містять таких положень і інші норми ПК.

Суди попередніх інстанцій не встановили обставин щодо дійсного змісту порушення прав позивача як платника ПДВ, зокрема, щодо не відображення в картці інтегрованого рахунку Товариства в системі електронного обліку ПДВ 9081204,00 грн. як суми надмірно сплаченого Товариством податку, стосовно якої Товариство має право вимоги майнового характеру. Разом з тим, питання щодо права позивача на відображення цієї суми від'ємного значення в податковому обліку, так само як і питання щодо способу захисту цього права підлягають з'ясуванню з метою правильного вирішення спору.

Обов'язок суду встановити дійсні обставини справи при розгляді адміністративного позову безвідносно до позиції сторін випливає з офіційного з'ясування обставин справи як принципу адміністративного судочинства, закріпленого нормами статті 7, частин 4 та 5 ст. 11 КАС України.

Наведені вище порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права унеможливлюють висновок щодо правильності вирішення спору, а відтак у відповідності до частин 2 та 4 ст. 227 КАС України ухвалені у справі судові рішення підлягають скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Відповідно до частини 2 ст. 227 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, які унеможливили встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Під час нового розгляду справи суду слід взяти до уваги викладене в цій ухвалі, перевірити належним чином доводи сторін на підтвердження позовних вимог та заперечень на позов і вирішити спір відповідно до норм матеріального права.

Керуючись ст.ст. 220, 221, 223, 227, 230, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, Вищий адміністративний суд України

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Летичівський комбікормовий завод» задовольнити частково, скасувати постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.04.2016 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2016, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення.

Головуючий суддя: ПідписЄ.А. Усенко
Судді: ПідписО.М. Нечитайло
ПідписІ.Я. Олендер