Справа № 591/4831/16-а
Суддя: Дюкарєва С.В.
Дата ухвалення: 2017-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2017 р.Справа № 591/4831/16-а
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Дюкарєвої С.В.

Суддів: Жигилія С.П., Перцової Т.С.

за участю: секретаря судового засідання - Мороз Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області на постанову Зарічного районного суду м. Суми від 22.02.2017р. по справі № 591/4831/16-а

за позовом ОСОБА_1

до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Воловика Віталія Миколайовича

про поновлення строку, визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1, звернувся до Зарічного районного суду м. Суми з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Воловика Віталія Миколайовича, в якому просив суд: визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом; визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області від 23 серпня 2016 року № 199 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 850 грн.

Постановою Зарічного районного суду м. Суми від 22 лютого 2017 року адміністративний позов ОСОБА_1 - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано постанову інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Сумській області від 23 серпня 2016 року №199 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 96 КУпАП та накладення штрафу в розмірі 850 гривень.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, відповідачем - Управлінням Державної архіектурно-будівельної інспекції у Сумській області, подано апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом першої інстанції, при прийнятті оскаржуваної постанови, норм матеріального та процесуального права, відповідач просить постанову Зарічного районного суду м. Суми від 22 лютого 2017 року по справі № 591/4831/16-а скасувати.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції приписів ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення, що призвело до неправильного вирішення справи, з підстав та обставин викладених в апеляційній скарзі.

Сторони в судове засідання суду апеляційної інстанції не з'явились, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 КАС України, суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення справи, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не визнана судом обов'язковою, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін, без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції, що 23 серпня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду Воловик В.М. управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області винесено постанову № 199 про накладення на позивача, як голови правління ПАТ "Сумбуд", штрафу у розмірі 850 грн. за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме за недопущення посадових осіб органу архітектурно-будівельного контролю на будівництво для проведення перевірки (а.с.6).

Вказану постанову позивач отримав 12.09.2016 р., що підтверджується роздруківкою з сайту "Укрпошта" (а.с.57), тобто строк на оскарження даної постанови позивачем не пропущений.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що постанова про адміністративне правопорушення є необґрунтованою і підлягає скасуванню, оскільки в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції з таких підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності врегульовані Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон України №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР (далі - Закон України №208/94-ВР).

Відповідно до ст. 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль-сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Відповідно до статті 11 Закону № 877-V, суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Відповідно до пунктів 1, 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно пункту 9 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Підпунктом 1 пункту 11 Порядку № 533 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Відповідно до підпунктів 2 та 3 пункту 11 Порядку №533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю також мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом та видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно пункту 14 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Таким чином, аналіз вищезазначених правових норм дає суду підстави вважати, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення планові перевірок суб'єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню, а суб'єкт містобудування щодо якого здійснюється відповідна перевірка (контроль), в свою чергу, зобов'язаний дотримуватись вимог закону, що регламентують порядок проведення таких перевірок та у разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю допустити їх до проведення перевірки.

Колегією суддів встановлено, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року № 976 та звернення ТОВ "Сенс" вх. № 40-1018-1346, Управлінням ДАБІ у Сумській області, 05.08.2016 року, видано направлення для здійснення позапланової перевірки № 468 на об'єкті "Будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку: м. Суми, між вулицями Харківською, проспектом М. Лушпи, вул. Д. Коротченка (проспект М. Лушпи, 5, корп. 5)". Замовник - ПАТ "Сумбуд", ТОВ "Сервіс-Маркет" (а.с. 37).

10.08.2016 року головним державним інспектором Управлінням ДАБІ у Сумській області здійснено вихід на об'єкт перевірки. Однак, голова правління ПАТ "Сумбуд" ОСОБА_1 та директор ТОВ "Сервіс-Маркет" ОСОБА_4 не допустили його до проведення перевірки. У зв'язку з не допуском інспектора до проведення перевірки, у присутності голови правління ПАТ «Сумбуд» ОСОБА_1 та директора ТОВ «Сервіс-Маркет» ОСОБА_4, інспектором Білокопитовим І.В. складено акт від 10.08.2016 року № 468 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (а.с. 38), а також складено протокол від 10.08.2016 року № 468/2 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ПАТ «Сумбуд» (а.с. 39) та протокол № 468 про адміністративне правопорушення від 10.08.2016 відносно ОСОБА_1 (а.с. 40).

У даному протоколі зазначено, що голова правління ПАТ "Сумбуд" ОСОБА_1 не допустив осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт: будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку, корпус 5 між вулицями Харківською, проспектом М. Лушпи, вул. Д. Коротченка у м. Суми шляхом відмови у наданні документів щодо будівництва вказаного об'єкта (проектної документації, виконавчої документації, документів дозвільного характеру тощо), а також не допущено на об'єкт будівництва для його огляду, чим порушено абз. 2 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2016 року 3 553, відповідно до якого суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 96 КУпАП. Також зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 23.08.2016 року у приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області. Другий примірник протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 468 отриманий 10.08.2016 року ОСОБА_1, про що свідчить його підпис в отриманні (а.с. 40, зворотня сторона).

23.08.2016 року головним інспектором будівельного нагляду Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Воловиком В.М., на підставі акту від 10.08.2016 № 468 (протоколу від 10.90.2016 № 468), винесено постанову № 199, якою визнано голову правління ПАТ «Сумбуд» ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та застосовано штраф у розмірі 850 гривень.

Колегія суддів зазначає, що частиною 1 ст. 96 КУпАП встановлено відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд з накладенням штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Водночас, як вже було зазначено, підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності є недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва.

При цьому, відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю передбачена п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", ст. 188-42 КУпАП.

Так, відповідно до пункту 2 частини шостої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

За недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч. 2 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

З аналізу вищезазначених правових норм вбачається, що відповідальність за недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки покладається саме на суб'єкта містобудування відносно якого проводиться перевірка.

При цьому, колегією суддів встановлено, що за вказане правопорушення ПАТ «Сумбуд» було притягнуто до адміністративної відповідальності постановою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області № 40 від 23.08.2016 року та накладено штраф у розмірі 14 500,00 грн.

Вказана постанова була предметом судового оскарження та постановою Сумського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2016 року, яка набрала законної сили 09.12.2016, у задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства "Сумбуд" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.08.2016 року № 40 - відмовлено.

Відповідно до ч.ч. 1. 2 ст. 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про невідповідність оскаржуваної постанови відповідача критеріям, передбаченим ч.3 ст.2 КАС України та наявності підстав для задоволення позову про її скасування, оскільки в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, за порушення якої позивача притягнуто до адміністративної відповідальності.

У відповідності до ст. 159 КАС України судове рішення повинне бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що постанова суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 198 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін.

Відповідно до ч.1 ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову чи ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст. ст. 41, 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області - залишити без задоволення.

Постанову Зарічного районного суду м. Суми від 22.02.2017р. по справі № 591/4831/16-а - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)Дюкарєва С.В.
Судді(підпис) (підпис) Жигилій С.П. Перцова Т.С.
Повний текст ухвали виготовлений 16.05.2017 р.