Справа № 817/3725/14
Суддя: Олендер І.Я.
Дата ухвалення: 2017-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2017 року м. Київ К/800/27356/15

Вищий адміністративний суд України в складі колегії суддів:

Олендера І.Я. (доповідача), Голубєвої Г.К., Шипуліної Т.М.,

секретар судового засідання Загородній А.А.,

за участю представника відповідача Піддубняка А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Консюмерс-Скло-Зоря» до Державної фіскальної служби України про скасування рішення, провадження в якій відкрито за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Консюмерс-Скло-Зоря» на постанову Рівненського окружного адміністративного суду від 5 лютого 2015 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 21 травня 2015 року, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2014 року Приватне акціонерне товариство «Консюмерс-Скло-Зоря» (далі - позивач, Товариство) звернулось до суду з позовом до Державної фіскальної служби України (далі - відповідач, контролюючий орган) про скасування рішення від 16.10.2014 №5222/6/99-99-24-02-02-15 «Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ним 28.08.2014 року на територію України було ввезено 20400 кг товару Portachrom A 38, виробництва Sibelko Europe (резидент Королівства Нідерланди), при розмитненні якого в графі 33 митної декларації позивачем вказано код товару за УКТ ЗЕД 2610 00 00 «Руди та концентрати хромові», проте 10.09.2014 року Рівненською митницею Міндоходів було прийнято рішення, яким змінено код товару, визначений позивачем, з 2610 00 00 (ставка мита 2%) на 3207 10 00 00 (ставка мита 6,5%), а за результатами адміністративного оскарження код товару 3207 10 00 00 (ставка мита 6,5%) змінено на 3206 20 00 00 "Пігменти та препарати, виготовлені на основі сполук хрому" (ставка мита 5%).

Позивач у доводах позовної заяви, а також апеляційної та касаційної скарг, вказує на хибність класифікації товару Portachrom A 38 за кодом 3206 20 00 00 УКТ ЗЕД, оскільки відповідно до Пояснень до УКТ ЗЕД до товарної позиції 2610 00 00 включається хроміт (або хромова залізна руда), а до товарної позиції 3206 20 00 00 включаються пігменти та препарати, виготовлені на основі сполук хрому. Також зазначає, що Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД ґрунтуються на тому, що віднесення будь-якого об'єкта до тієї чи іншої товарної позиції здійснюється за принципом prima facie (на перший погляд). Відповідно до правила 2(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук з цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Оскільки товар виробляється з ретельно відібраного і концентрованого природного хроміту, який є частиною групи хромітової руди, то такий товар має бути віднесено саме до товарної позиції 2610 00 00 00, до якої включається хроміт (або хромова залізна руда), оксид хрому і заліза. Крім цього, з технічної характеристики, наданої виробником, а також висновку експерта слідує, що: 1) саме оксид хрому є основним елементом товару (44,3%); 2) товар виготовляється з хроміту (хромової руди) шляхом виключно фізичної обробки (подрібнення). Подрібнення хроміту до розміру 38 мкм відповідає Загальним положенням Пояснень до УКТ ЗЕД (розділ VI група 26).

Крім того, на думку позивача в товарній позиції 2610 00 00 00 міститься найбільш конкретний опис товару, адже саме вона фіксує його склад та відображає процес виготовлення.

Також позивач вказує, що відповідачем не враховано рішення органу доходів і зборів при класифікації товару, а саме рішення Північної регіональної митниці про визначення коду товару №КТ-125-4207-04 від 16.12.2004, прийнятого на підставі Експертного висновку ЦМУЛДЕР від 13.12.2004 №45/9-4999-3844, відповідно до експорту-імпорту аналогічних товарів в Європейському Союзі застосовується товарна позиція 2610 00 00.

Обґрунтовуючи позов, Товариство також вказало і на порушення встановленого порядку прийняття оскаржуваного рішення, оскільки всупереч ст.26 Митного кодексу України та ст.18 Закону України «Про звернення громадян» розгляд скарги позивача відбувся без його участі, чим порушено його права в частині забезпечення права на участь у розгляді скарги.

Постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 5 лютого 2015 року, залишеною без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 21 травня 2015 року, у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із рішеннями судів попередніх інстанцій, позивач звернувся до Вищого адміністративного суду України з касаційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить зазначені судові рішення скасувати та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційний розгляд справи проведено у відкритому судовому засіданні, відповідно до ст. 221 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, судами першої та апеляційної інстанцій встановлено та підтверджено матеріалами справи, що на виконання зовнішньоекономічного контракту між ПАТ «Консюмерс-Скло-Зоря» (покупець) та компанією Sibelko Europe, Королівство Нідерланди, (продавець), 28.08.2014 року позивач ввіз на митну територію України товар Portachrom A 38 - порошок для забарвлення скломаси в печі для виготовлення скляної тари.

До митного оформлення імпортованого товару декларантом позивача подано до Рівненської митниці Міндоходів митну декларацію №204050001/2014/013239 від 28.08.2014 року, в графі 31 якої зазначено: «Portachrom A 38 - 20 тн. Хромітовий наповнювач, являє собою мінеральний порошок сірувато-коричневого кольору, отримуваний подрібненням на частинки до 38 мікрон збагаченої природної хромової руди за хімічним складом: - 10,6%, Al2O3 - 14,4%, SiO2 - 2,86%, Cr2O3 - 44,3%, FeO - 25,8%. Призначений в якості фарбувального складового компоненту склосировини (скловарної шихти) при виготовленні скляних виробів».

В графі 33 митної декларації вказано код товару за УКТ ЗЕД 2610 00 00; в графі 47 нараховано ввізне мито за ставкою 2%.

28.08.2014 уповноваженою особою ВМО №1 МП «Рівне-центральний» направлено повідомлення декларанту позивача відповідно до ч. 3 ст. 69 Митного кодексу України про те, що для підтвердження заявленого коду товару згідно з УКТ ЗЕД необхідно надати відомості про технологічний процес виготовлення товару та інформацію щодо того, чи використовувались інші компоненти, крім природної хромової руди, при виготовленні Portachrom A 38; яка роль товару в процесі виготовлення скляної продукції.

Товариством було надано митному органу технічну характеристику компанії Sibelco Europe, відповідно до змісту якої Portachrom виробляється з ретельно відібраного і концентрованого природного хроміту. Як частина групи хромітової руди його елементи дуже сильно кристалізуються і можуть бути представлені як: (Fe, Mg)O(Cr,Al)2O3. Стандартизована якість Portachrom гарантується сертифікованою системою якості ISO 9001. Хімічний склад перевіряється до і після виробництва. Разом із моніторингом фракційного складу під час виробництва забезпечується постійний хімічний склад та гарантується однаковий розмір гранул. Хроміт погано розчиняється у склі, тому до його подрібнення докладаються максимальні зусилля, щоб уникнути будь-яких грубих частин. В такому випадку Portachrom повністю розчиняється у склі, надаючи прекрасний смарагдово-зелений колір. Portachrom використовується також для виробництва сірої цегли та черепиці. Під час відпалу з'являються дуже маленькі чорні плями, які надають сірого кольору в процесі відпалу продукту. Найкращі результати можна отримати під час відпалу білої глини та керамічних порцелянових виробів. Portachrom також використовується як наповнювач для амортизуючої прокладки завдяки своїм інертним та вогнетривким властивостям .

Також, за інформацією виробника, Portachrom - хромітовий наповнювач, представляє собою мінеральний порошок сіро-коричневого кольору, отримуваний подрібненням збагаченої хромової руди. Використовується в якості забарвлюючого компонента в виробництві скляних ємностей, керамічних виробів. Наповнювач не розчиняється у воді та рослинних оліях, світлостійкий, атмосферостійкий. Основою Portachrom є частинки хроміту розміром 25 або 38 мікрон.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що при митному оформленні 28.08.2014 року уповноваженою особою ВМО №1 МП «Рівне-центральний» було взято проби і зразки імпортованого позивачем товару, з метою визначення хімічного складу товару, визначального для його подальшої класифікації, які направлено до Львівського управління з питань експертизи та досліджень спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндходів

У зв'язку з відібранням проб (зразків) оцінюваних товарів та з метою уникнення додаткових витрат з простою товару, декларантом позивача 28.08.2014 відповідно до положень ст. 260 Митного кодексу України було подано тимчасову митну декларацію №204050001/2014/013298 на імпортований товар за кодом 3207 10 00 00 УКТ ЗЕД за ставкою ввізного мита 6,5% та сплачено митні платежі до бюджету.

Відповідно до Висновку від 04.09.2014 №139 Львівського управління з питань експертизи та досліджень спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндходів, за результатами проведених досліджень встановлено, що досліджений зразок наданий у вигляді порошку сіро-коричневого кольору, є неорганічним продуктом, до елементного складу якого входять: хром та залізо - основні елементи, а також алюміній, кремній, магній, титан, марганець. Визначення кількісного вмісту ідентифікованих у складі матеріалу елементів та/або їх сполук, а також встановлення відповідності хромовій руді певного походження, наявності нетипових для хромової руди речовин, що змінюють її властивості, не проводилось з технічних причин (відсутність методик, стандартних зразків та обладнання для такого визначення.

10.09.2014 року Відділом ВМВКТЗРЗЕД Рівненської митниці Міндоходів було прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-211-2014, яким визначено код імпортованого позивачем товару (графа 33 ВМД) 3207 10 00 00, з яким позивач не погодився та подав скаргу до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення від 10.09.2014 року про визначення коду товару №КТ-211-2014 з проханням повідомити про час та місце розгляду скарги та запросити Товариство для участі розгляді скарги.

З матеріалів справи слідує, що Рівненською митницею Міндоходів листом від 20.10.2014 року №01.1/3/06-4820 «Про відкликання рішення» повідомлено позивача про відкликання рішення про визначення коду товару від 10.09.2014 № КТ-211-2014 року.

Державною фіскальною службою України листом від 16.10.2014 року №5222/6/99-99-24-02-02-15 «Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД» за результатами розгляду скарги Товариства від 19.09.2014 року №563 повідомлено скаржника та Рівненську митницю про те, що імпортований товар виготовлений іншим способом, ніж описано в пункті (1) пояснень до товарної групи 3207, його використання не обмежується фарбуванням керамічних виробів; товар не використовується як речовина-глушник для скла. З урахуванням викладеного товар Portachrom А 38 відповідає критеріям, визначеним для пігментів з дрібно розмелених руд товарної позиції 3206 і за правилами 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД класифікується у цій товарній позиції за кодом 3206 20 00 00.

Листом №5430/6/99-99-24-02-02-15 від 21.10.2014 року Державною фіскальною службою України надіслано запрошення ПАТ «Консюмерс-Скло-Зоря» на розгляд скарги на 24.10.2014 року на 14:00 год.

Перевіривши правильність застосування судами норм матеріального і процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що зазначена касаційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних мотивів.

Суть спірних правовідносин полягає у правильності класифікації імпортованого позивачем товару Portachrom А 38, а саме за кодом УКТ ЗЕД 2610 00 00 00 чи за кодом 3206 20 00 00.

Так, згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Митний тариф України» встановлюється Митний тариф України (групи 01-72; групи 73-97). Митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Статтею 68 Митного кодексу України встановлено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД (ст. 69 Митного кодексу України).

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД (п. 2 ст. 69 Митного кодексу України)

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (п. 4 ст. 69 Митного кодексу України).

А відповідно до п. 7 ст. 69 Митного кодексу України рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (п.8 ст. 69 Митного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України декларування товарів здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Законом України «Про Митний тариф України» встановлені Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідно до яких класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відповідно до Закону України «Про Митний тариф України» до розділу V «Мінеральні продукти» входить група 26 «Руди, шлак і зола».

В пункті 2 Примітки до групи 26 зазначено, що у товарних позиціях 2601-2617 термін «руди» означає мінерали, що фактично використовуються в металургійній промисловості для видобування ртуті, металів товарної позиції 2844 або металів розділу XIV чи XV, навіть якщо вони призначені для неметалургійних цілей. Однак до товарних позицій 2601-2617 не включаються мінерали, які були піддані обробці, не властивій для металургійної промисловості.

Так, до товарної позиції 2610 00 00 00 відносяться руди і концентрати хромові (ставка мита 2%).

Наказом Міністерства доходів від 14.01.2014 року № 15 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Пояснення до УКТЗЕД), побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року (Explanatory notes Harmonized commodity description and coding system. Fifth Edition (2012) World Customs Organization) і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Official Journal of the European Union, С 133, Volume 51, 30 May 2008), з урахуванням яких здійснюється класифікація товару відповідно до положень товарної номенклатури Митного тарифу України та вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД.

У відповідності до Загальних положень Пояснень до УКТЗЕД товарні позиції 2601- 2617 обмежуються металевими рудами та їх концентратами, які являють собою мінералогічні утворення, використовувані в металургійній промисловості для видобування металів, що включаються в розділи XIV або XV, ртуті чи металів товарної позиції 2844, навіть якщо вони призначені для неметалургійних цілей, та не піддавалися будь-якій обробці, не властивій для металургійної промисловості.

Термін «руди» означає металовмісні мінеральні (жильні) утворення разом із субстанціями (породами), що вміщують їх, які добувають з рудників; цей термін стосується також металовмісних субстанцій нежильного типу (наприклад, металоносних пісків).

У товарних позиціях 2601- 2617 термін «концентрати» означає руди, в яких частина чи всі сторонні включення (порожня порода) були вилучені за допомогою спеціальної обробки, оскільки ці сторонні включення можуть негативно впливати на подальші металургійні процеси або збільшувати транспортні витрати.

До процесів оброблення, впливу яких можуть піддаватися продукти товарних позицій 2601- 2617, відносяться фізичні, фізико-хімічні або хімічні процеси за умови, що вони є звичайними для підготовки руд до видобування з них металів. За винятком змін, що відбуваються в результаті кальцинування, випалення (з агломерацією чи без агломерації), такі процеси не повинні викликати зміни хімічного складу основної сполуки, що представляє відповідний метал.

До фізичних чи фізико-хімічних процесів відносяться подрібнення, розмелювання, магнітна сепарація, гравітаційна сепарація, флотація, просівання, сортування, агломерація порошків (наприклад, спіканням чи грудкуванням) у зерна, гранули чи брикети (з доданням або без додання невеликих кількостей зв'язувальних речовин), сушіння, кальцинування, випалення до окислювання, відновлення або намагнічування руди і т.д. (крім випалення з метою сульфатизації, хлорування і т.д.).

Хімічна обробка має своєю метою видалення небажаних речовин (наприклад, розчиненням).

Рудні концентрати, одержані шляхом оброблення, крім кальцинування чи випалення, що змінює хімічний склад чи кристалічну структуру вихідної руди, до цієї групи не включаються (переважно група 28). Не включаються також більш-менш чисті продукти, одержані шляхом повторних змін фізичного стану (фракційна кристалізація, сублімація і т.д.), навіть якщо не відбулося змін у хімічному складі вихідної руди.

Відповідно до Пояснення до товарної позиції 2610, до товарної позиції 2610 00 00 00 включається хроміт (або хромова залізна руда), оксид хрому і заліза.

До Розділу VI «Продукція хімічної та пов'язаних з нею галузей промисловості» входить група 32 «Екстракти дубильні або барвні; таніни та їх похідні, барвники, пігменти та інші фарбувальні матеріали, фарби і лаки; замазки та інші мастики; чорнило, туш».

Відповідно до примітки до групи 32 Пояснень до УКТЗЕД до товарних позицій 3203, 3204, 3205 та 3206 включаються також препарати, виготовлені на основі барвників (у тому числі до товарної позиції 3206 включаються барвні пігменти товарної позиції 2530 або групи 28, металеві пластівці і порошки), які використовують для фарбування будь-якої речовини або як компоненти під час виробництва барвників.

До товарної позиції 3206 відносяться іншi барвникові матеріали; препарати, зазначенi у примiтцi 3 до цiєї групи, що відрізняються вiд матеріалів товарних позицiй 3203, 3204 або 3205; неорганiчнi продукти видів, які використовують як люмінофори, з визначеним або не визначеним хiмiчним складом. Зокрема, до товарної підпозиції 3206 20 00 00 відносяться пiгменти та препарати, виготовленi на основі сполук хрому.

У пункті (2) Пояснень до товарної позиції 3206 зазначено, що барвники цієї товарної позиції включають пігменти, виготовлені на основі сполук хрому. Вони включають жовті речовини, що складаються із сумішей хроматів свинцю та інших неорганічних продуктів, таких як сульфат свинцю, і зелені пігменти, що складаються з оксиду хрому в суміші з іншими речовинами. А у відповідності до пункту (11) Пояснень до цієї товарної позиції віднесено пігменти, що складаються з дрібно розмелених руд.

Відповідно до Додаткових пояснень до товарної позиції 3206 у випадку пігментів, які складаються з тонко помелених порід, вираз «тонко помелений» слід тлумачити так само, як і для магнетиту товарної категорії 3206 49 10, а саме: тонко помеленим магнетитом вважається такий, 95 мас.% або більше якого проходить крізь сито з мешем 0,045 мм (або 45 мкм).

Як встановлено судами попередніх інстанцій позивач придбавав продукцію Portachrom А 38 - порошок для забарвлення скломаси при виготовленні скляної тари. При цьому, з технічної характеристики товару Portachrom А 38, наданої виробником, встановлено, що обумовлений товар виробляється з ретельно відібраного і концентрованого природного хроміту; як частина групи хромітової руди його елементи дуже сильно кристалізуються.

В поданій до митного оформлення ВМД позивач задекларував імпортований товар за описом як хромітовий наповнювач, який являє собою мінеральний порошок, отримуваний подрібненням на частинки до 38 мікрон збагаченої природної хромової руди, призначений в якості фарбувального складового компоненту склосировини (скловарної шихти) при виготовленні скляних виробів.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суди попередніх правомірно дійшли висновку, що позивачем було ввезено на митну територію України та заявлено до митного оформлення товар, який не є безпосередньо хромітом (або хромовою залізною рудою), оксидом хрому чи заліза, які відносяться до товарної позиції 2610 00 00 00, а те, що хімічний склад Portachrom А 38 відповідає вмісту найважливіших компонентів в хромових рудах, про що зазначено у експертному висновку від 04.09.2014 року № 139, не є достатньою підставою для класифікації цього товару як хромової руди.

Імпортований товар є неорганічною продукцією, виготовленою подрібненням на частинки до 38 мікрон (що відповідає виразу «тонко помелений») збагаченої природної хромової руди, яка використовується позивачем виключно як пігмент - для забарвлення в зелений колір скломаси. Висновок відповідача про те, що товар Portachrom А 38 відповідає критеріям, визначеним для пігментів з дрібно розмелених руд товарної позиції 3206 і за правилами 1 та 6 Основних правил інтерпретацій УКТ ЗЕД класифікується у цій товарній позиції за кодом 3206 20 00 00 (пігмент, виготовлений на основі сполук хрому) є правильним.

Зазначена класифікація також відповідає правилу 3 (а) Основних правил, оскільки саме в товарній позиції 3206 20 00 00 товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис, позаяк опис товару в цій товарній позиції відображає склад товару, спосіб його виготовлення та мету використання.

Суди попередніх інстанцій також правомірно зазначили, що Рішення про визначення коду товару від 16.12.2004 № КТ-125-4207-04 Північної регіональної митниці, на яке позивач посилається також і в касаційній скарзі, втратило чинність, про що зазначено в акті від 29.01.2008 року № 2 "Про виділення до знищення документів, які не підлягають подальшому зберіганню", що затверджений начальником Центральної регіональної митниці.

Відповідно до листа Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів від 22.10.2014 № 94/1-1.1/5960-ЕП висновок ЦМУЛДЕР від 13.12.2004 № 45/9-4999-3844 було знищено на підставі акту ЦМУЛДЕР про вилучення та знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду, від 06.02.2012 №1.

Крім того, на час вирішення судом даного адміністративного спору рішення про визначення коду товару Portachrom А 38 в базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС та вцентральній базі даних ЄАІС відсутні.

Також суди попередніх інстанцій щодо доводів Товариства про застосування при експорті-імпорті Portachrom А 38 в Європейському Союзі товарної позиції 2610 00 00 00, цілком правомірно зазначити, що відповідно до Закону України «Про Митний тариф України», якщо в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, то за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Отже, за змістом процесуального закону платник податків повинен підтвердити належними та допустимим доказами свої заперечення проти наданих податковим органом.

При цьому в ході судового розгляду справи позивачем не надано, а судом не встановлено документально підтверджених відомостей з офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу з приводу спірного питання.

Таким чином, розв'язуючи спір та відмовляючи у задоволенні позовних вимог щодо скасування оскаржуваного рішення, суди попередніх інстанцій надали належну оцінку зібраних у справі доказів у їх сукупності з дотриманням норм ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України та дійшли обґрунтованого висновку про правомірність класифікації імпортованого позивачем товару саме за товарною позицією УКТ ЗЕД за кодом 3206 20 00 00 (ставка мита 5%).

Щодо твердження позивача про порушення його прав в частині забезпечення права на участь у розгляді скарги суд зазначає.

Право скаржника бути присутнім при розгляді скарги кореспондує обов'язок органу державної влади на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу (абз. 3 ч.1 ст.19 Закону України «Про звернення громадян»).

Так, судами попередніх інстанцій було встановлено, що оскаржуване рішення за результатами розгляду скарги Товариства було прийняте відповідачем 16.10.2014 року, в той час як запрошення скаржнику на розгляд скарги було направлено на 24.10.2014 року. Таким чином, рішення відповідача за результатами розгляду скарги було прийнято ще до того, як було заслухано пояснення представника скаржника.

Проте під час розгляду справи в судах попередніх інстанцій представник позивача підтвердив, що 24.10.2014 року уповноважений представник Товариства був присутній в Державній фіскальній службі України, надавав пояснення по обставинах, наведених у скарзі. Разом з тим, позивач не вказує, що під час надання пояснень по скарзі в Державній фіскальній службі України були надані інші докази, крім долучених до скарги, та не наведено інших аргументів неправомірності рішення про визначення коду товару, крім зазначених у скарзі.

Крім того, позивач не був позбавлений права надати докази на підтвердження правомірності своїх доводів і під час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанцій, проте, інших доказів та обґрунтувань неправомірності рішення контролюючого органу, ніж ті які були наведені у скарзі та поясненнях, Товариством також надано не було, а отже суди попередніх інстанцій правомірно зазначили, що допущене контролюючим органом порушення процедури розгляду скарги не вплинуло на зміст висновків відповідача викладених у рішенні за результатами її розгляду.

Таким чином, враховуючи, що процедурне порушення порядку розгляду скарги не вплинуло на зміст висновків, викладених у рішенні за результатами її розгляду, а також враховуючи, що фактично уповноважений представник Товариства був присутній в Державній фіскальній службі України 24.10.2014 року та надавав пояснення по обставинах, наведених у скарзі, суд касаційної інстанції погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що порушення порядку розгляду скарги не може слугувати самостійною підставою для скасування правильного по суті рішення.

Отже, у ході розгляду справи платником податків з огляду на приписи процесуального закону (ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України) належними та допустимими доказами не підтверджено свої заперечення проти наданих податковим органом та зібраних судом на підставі ст. 11 Кодексу адміністративного судочинства України доказів.

Відсутність відповідних доказів є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог платника податків.

За змістом ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим - ухвалене судом на підставі повного та всебічного з'ясування обставин в адміністративній справі, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Отже судами попередніх інстанцій дотримано вимоги ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України та надано правильну правову оцінку встановленим у справі обставинам у їх сукупності з дотриманням норм ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 223 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін.

Враховуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваних судових рішень, суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для скасування судових рішень.

Керуючись ст. ст. 160, 167, 210 - 231 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Консюмерс-Скло-Зоря» залишити без задоволення, а постанову Рівненського окружного адміністративного суду від 5 лютого 2015 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 21 травня 2015 року у справі № 817/3725/14 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає, може бути переглянута в порядку передбаченому ст.ст. 235-244-2 КАС України.

Судді: І.Я. Олендер

Г.К. Голубєва

Т.М. Шипуліна

Ухвала в повному обсязі складена 16.05.2017 року.