Справа № 820/5793/16
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2017-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2017 р.Справа № 820/5793/16

Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Мельнікової Л.В.

суддів - Бенедик А.П. , Донець Л.О.

за участю секретаря судового засідання - Дорошенко Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «ЮРОПІЕН РІЕЛТІ» на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2017 року по справі за позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Харківській області до товариства з обмеженою відповідальністю «ЮРОПІЕН РІЕЛТІ» про зобов'язання вчинити певні дії, -

В с т а н о в и л а:

24 жовтня 2016 року позивач Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Харківській області (далі - ГУ ДСУзНС) звернулось до суду з позовом, яким просить зобов'язати відповідача товариство з обмеженою відповідальністю «ЮРОПІЕН РІЕЛТІ» (далі - ТОВ «ЮРОПІЕН РІЕЛТІ», підприємство) забезпечити допуск ГУ ДСУзНС до здійснення у його присутності перевірки стану додержання (виконання) вимог законодавства у сфері (з питань) цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та об'єкті підприємства за адресою: м. Харків, вул. Семена Кузниця, № 62, згідно дозволу, яким є дане рішення.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що постановою Головного управління МНС України у Харківській області від 07 травня 2009 року № 33 було зупинено будівництво та реконструкція будівель підприємства.

22 серпня 2016 року Шевченківським районним відділом у м. Харкові ГУ ДСУзНС було здійснено спробу проведення позапланової перевірки виконання ТОВ «ЮРОПІЕН РІЕЛТІ» вимог вказаної постанови.

Однак, здійснити зазначену перевірку не вдалось, оскільки керівником підприємства створені умови щодо недопущення посадових осіб Шевченківського районного відділу у м. Харкові ГУ ДСУзНС до її проведення.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2017 року адміністративний позов ГУ ДСУзНС задоволений.

Судове рішення вмотивовано тим, що судом встановлено та підтверджено наявними у матеріалах справи доказами, що позивачем вжито усіх заходів щодо дотримання вимог Закону

України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин) та наказу МВС України від 02 листопада 2015 року № 1337 «Деякі питання проведення перевірок щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки» (далі - Наказ № 1337 в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин), якими регламентовано здійснення позапланових перевірок. Відтак, суд не вбачив законних підстав для недопущення відповідачем посадових осіб Шевченківського районного відділу у м. Харкові ГУ ДСУзНС до проведення позапланової перевірки.

Не погоджуючись з судовим рішенням, в апеляційній скарзі ТОВ «ЮРОПІЕН РІЕЛТІ», посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати постанову Харківського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2017 року та прийняти нове судове рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову ГУ ДСУзНС.

Скаржник зазначає про відсутність у ГУ ДСУзНС законодавчо визначеного права на звернення до суду з цим адміністративним позовом.

Також, скаржник вказує на відсутність повідомлення підприємства про незапланований захід державного нагляду (контролю), про відсутність взагалі підстав для його проведення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника скаржника та представника позивача, перевіривши доводи апеляційної скарги щодо дотримання правильності застосування судом норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга згідно положень п. 4 ч. 1 ст. 202 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) підлягає частковому задоволенню, а постанова Харківського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2017 року скасуванню.

За приписами ч. 1 ст. 195 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень, допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 66 Кодексу Цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 6 Закону № 877-V установлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (ч. 3 ст. 6 Закону № 877-V).

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (ч. 1 ст. 7 Закону № 877-V).

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;

найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;

номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові;

дата початку та дата закінчення заходу;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);

підстави для здійснення заходу;

предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) (ч. 3 ст. 7 Закону № 877-V).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею (ч. 5 ст. 7 Закону № 877-V).

Як убачається із Акту про недопущення до проведення позапланової перевірки від 22 серпня 2016 року складеного інспектором ДПРЧ-1 ГУ ДСУзНС майором служби цивільного захисту Зубаха О.В., керівник суб'єкта господарювання - ТОВ «ЮРОПІЕН РІЕЛТІ» для проведення заходу державного нагляду (контролю) не прибув, хоча за зачиненими дверима була чутна діяльність (а.с. 19-25).

За поясненнями представника позивача саме ці обставини та п. 31 Положення про Шевченківський районний відділ у м. Харкові ГУ ДСУзНС, затвердженого наказом ГУ ДСУзНС від 02 липня 2016 року № 218, послугували підставою для звернення ГУ ДСУзНС до суду з цим позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Таким чином, законодавець чітко визначив, що суттю адміністративного судочинства є судовий контроль за діяльністю органів влади та місцевого самоврядування у сфері дотримання прав та свобод громадян та юридичних осіб за допомогою процесуального закону з певними особливостями, зокрема обов'язком доказування правомірності своєї діяльності органами влади чи самоврядування. Тобто, однією з визначальних особливостей КАС України є те, що позивачем в адміністративній справі може бути фізична чи юридична особа, чиї права, свободи чи інтереси вони вважають порушеними, а відповідачем - орган влади, орган місцевого самоврядування, їхні посадові чи службові особи.

Відповідно до ч. 4 ст. 50 КАС України громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, їх об'єднання, юридичні особи, які не є суб'єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами лише за адміністративним позовом суб'єкта владних повноважень: 1) про тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об'єднання громадян; 2) про примусовий розпуск (ліквідацію) об'єднання громадян; 3) про примусове видворення іноземця чи особи без громадянства з України; 4) про обмеження щодо реалізації права на мирні зібрання (збори, мітинги, походи, демонстрації тощо); 5) в інших випадках, встановлених законом.

За висновком Верховного Суду України щодо застосування норм права, викладеним у постанові від 21 грудня 2016 року, прийнятій за результатами розгляду справи № 21-2735а16, - правовий аналіз пунктів 1 - 4 ч. 4 ст. 50 КАС України свідчить, що громадяни, іноземці чи особи без громадянства, їх об'єднання, юридичні особи, які не є суб'єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами за адміністративним позовом суб'єкта владних повноважень лише у випадках превентивного (попереднього) судового контролю за рішеннями, діями органів влади, які при реалізації своїх владних управлінських повноважень можуть порушити права чи свободи фізичних чи юридичних осіб. Однак і в цих випадках, водночас із перевіркою дій чи бездіяльності згаданих осіб, обставин, що стали підставою для втручання суб'єктів владних повноважень, суд має перевірити на відповідність чинному законодавству рішення, дії чи бездіяльність самих суб'єктів владних повноважень. Крім того, п. 5 ч. 4 ст. 50 КАС України, який є частиною норми процесуального права, існує як послідовне продовження випадків превентивного судового контролю і має розумітися та застосовуватися судами саме в такому значенні, а не як норма, що давала би право для розширеного тлумачення права суб'єкта владних повноважень на адміністративний позов.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори за зверненням суб'єкта владних повноважень, в яких одночасно можуть бути відповідачами фізичні та юридичні особи, в чітко визначених законами України випадках.

Пунктом 9 розділу Ш наказу № 1337 визначено про те, що посадові особи ДСНС України або її територіальних органів під час здійснення перевірок мають право, зокрема, звертатися у встановленому законом порядку до суду у випадку недопущення посадових осіб ДСНС України або її територіальних органів до проведення перевірки в цілому чи до окремих приміщень об'єкта перевірки, яка здійснюється в установленому законодавством порядку, з вимогою щодо зобов'язання суб'єкта господарювання забезпечити допуск до здійснення перевірки в цілому або частини приміщень об'єкта перевірки.

Колегія суддів зауважує, що відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності визначаються Кодексом цивільного захисту України.

Кодексом цивільного захисту України, будь-яким іншим законом України, у тому числі Законом № 877-V, не встановлено права органів державної служби з надзвичайних ситуацій подавати позов про зобов'язання фізичної або юридичної особи вчинити певні дії, зокрема, - забезпечити допуск фахівця органу державної служби з надзвичайних ситуацій до здійснення перевірки стану додержання (виконання) вимог законодавства у сфері (з питань) цивільного захисту, техногенної та пожарної безпеки.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 157 КАС України, суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, якщо провадження за заявою, яку не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, було помилково порушено, суд закриває провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 157 КАС України.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що у суду першої інстанцій були відсутні підстави відкривати провадження та вирішувати спір, на який не поширюється компетенція адміністративних судів, у зв'язку з чим оскаржене судове рішення підлягає скасуванню, а провадження у справі - закриттю.

Пунктом 14 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить право складення протоколів про притягнення до адміністративної відповідальності та притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб і громадян, винних у порушенні законів та інших нормативно-правових актів у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту.

Колегія суддів зазначає, що ст. 188-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) передбачено застосування адміністративних стягнень за невиконання приписів та постанов посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про пожежну і техногенну безпеку, або створення перешкод для їх діяльності.

Колегія суддів також зазначає, що будь-яка заінтересована особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за охороною свого права і захистити його відповідним способом. Під способом захисту суб'єктивних цивільних прав та інтересів розуміються визначені законом або договором матеріально-правові заходи, спрямовані на відновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Перелік способів захисту, визначених у ст. 16 ЦК України, не є вичерпним. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Відтак, колегія суддів вважає, що позивач не позбавлений можливості реалізувати як неюрисдикційну форму захисту, так і звернутися за захистом своїх порушених, як він вважає прав, в порядку цивільного судочинства, виходячи зі змісту ст. 16 ЦК України.

Інші доводи та заперечення сторін на висновки колегії суддів не впливають.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв'язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. ст.ст. 157 ч. 1, п. 1, 185, 195, 196, 198 ч. 1, п. 1, ст. 202 ч. 1 п. 4, 205, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ЮРОПІЕН РІЕЛТІ» задовольнити частково.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2017 року скасувати.

Провадження у справі за позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Харківській області до товариства з обмеженою відповідальністю «ЮРОПІЕН РІЕЛТІ» про зобов'язання вчинити певні дії закрити.

Ухвала Харківського апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)Мельнікова Л.В.
Судді(підпис) (підпис) Бенедик А.П. Донець Л.О.
Повний текст ухвали виготовлено та підписано 15 травня 2017 року.