Справа № 816/2035/16
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2017-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2017 р.Справа № 816/2035/16
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Ральченка І.М.

Суддів: Бершова Г.Є. , Катунова В.В. ,

за участю секретаря судового засідання - Ружинської К. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області на постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 07.02.2017р. по справі № 816/2035/16

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко трейд груп"

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області

про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИЛА:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Еко трейд груп" звернулося до суду із позовом, у якому просило:

- визнати протиправним та скасувати протокол від 11 жовтня 2016 року П 40-16-ю/1016-6.10 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- визнати протиправним та скасувати припис від 11 жовтня 2016 року № 233 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнати протиправним та скасувати постанову від 26 жовтня 2016 року № П-41-16-ю/1016-6.2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 1305000 грн.

Полтавський окружний адміністративний суд постановою від 07.02.2017 року адміністративний позов задовольнив частково.

Визнав протиправним та скасував припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області від 11 жовтня 2016 року № 233 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Визнав протиправним та скасував постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області від 26 жовтня 2016 року № П-41-16-ю/1016-6.2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В іншій частині позовних вимог відмовив.

Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги заявник посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті постанови норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, апелянт вважає, що суд першої інстанції неповністю з'ясував обставини, які мають значення для справи, у зв'язку з чим дійшов помилкових висновків.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 та ч. 1 ст. 41 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання 11.05.2017 року за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Враховуючи положення статті 195 КАС України, рішення суду першої інстанції переглядається в частині задоволення позову.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як встановлено судовим розглядом, відповідачем в період з 06.10.2016 року по 12.10.2016 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті: "Будівництво газового автомобільного заправного пункту (АГЗП) на території універсального комплексу технічного обслуговування автомобілів за адресою АДРЕСА_1".

За результатами перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.10.2016 року (а.с. 28-30), яким встановлено:

"На території універсального комплексу технічного обслуговування автомобілів за адресою: АДРЕСА_1 виконано будівельні роботи з будівництва стаціонарного газового автомобільного заправного пункту модульного типу (далі - АГЗП), а саме: підготовка основи (фундаментна плита); монтаж АГЗП; навіс над ГРК; встановлення операторської модульного типу; земляні роботи по прокладці кабелів; заземлення, блискавкозахист (зварювальні роботи); електромонтажні роботи; благоустрій території (тротуарна плитка, бордюр).

Газовий автомобільний заправний пункт модульного типу призначений для прийому, зберігання зріджених вуглеводневих газів та заправки газобалонних автомобілів. Місткість резервуару складає 10,0 м3 і відповідно класифікується як АГЗП, та має потужність заправки автомобілів газоподібним паливом до 100 автомобілів на добу.

Об'єкт підвищеної небезпеки: "Газовий автомобільний заправний пункт модульного типу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1" включено до Державного реєстру об'єктів підвищеної небезпеки, реєстраційний номер об'єкт №1 - 53.40367569.01.2.

Замовник будівництва - ТОВ "Еко Трейд Груп" виконав роботи без документу, що дає право на виконання будівельних робіт, що є порушенням п.3 частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Крім того документ, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою відсутній. Відповідно до ст.125 Земельного кодексу України "...право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав", частини 3 ст.3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації."

За наслідками перевірки складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.10.2016 року № 40-16-10/1016-6.10, у якому встановлено ведення будівельних робіт з порушеннями абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (а.с. 31-33).

11.10.2016 року відповідачем винесено припис № 233 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с. 34-36).

26.10.2016 року прийнято постанову № П-41-16-Ю/10/16-6.2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування, якою визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 1305000 грн (а.с.41-43).

Не погодившись із спірними протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивач оскаржив їх до суду.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості щодо протиправності оскаржуваного припису та постанови.

Колегія суддів погоджується з таким висновком з наступних підстав.

У відповідності до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно з п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок №553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно п.3 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Положеннями пункту 5 Порядку №553передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. 7 вказаного вище Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва (п.9 Порядку №553).

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено в суді апеляційної інстанції, підставою для винесення спірних рішень відповідачем послугувало встановлення за результатами проведеної перевірки наступних порушень, а саме: замовник будівництва - ТОВ "Еко Трейд Груп" виконав роботи без документу, що дає право на виконання будівельних робіт, що є порушенням п.3 частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; відсутній документ, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, позивача притягнуто до відповідальності за виконання будівельних робіт, у той час як самим Департаментом в акті перевірки встановлено: "під час перевірки будівельні роботи на об'єкті не виконуються", що саме по собі суперечить застосуванню санкції за виконання таких робіт.

Крім того, підставою проведення перевірки послугувало звернення ОСОБА_3, в якому зазначено, що біля її будинку знаходиться автомийка, на території якої знаходяться СТО та газова заправка. Остання, на думку заявниці, розташована без наявності дозвільних документів та дотримання правил безпеки. На підставі такого звернення відповідачем було направлено фахівця на проведення перевірки, за результатами якої складено акт від 11 жовтня 2016 року, резолютивна частина якого, зокрема, містить наступний висновок: "Враховуючи вищевикладене у відповідності до статті 376 Цивільного кодексу України, об'єкт будівництва: "Будівництво газового автомобільного заправного пункту (АГЗП) на території універсального комплексу технічного обслуговування автомобілів за адресою АДРЕСА_1" є самочинним будівництвом".

У той же час, до відповідальності за самочинне будівництво позивача так і не було притягнуто, а санкція визначена спірною постановою застосована за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання.

Крім того, обґрунтування встановлених в ході перевірки порушень відповідачем побудовано на тому факті, що спірний АГЗП є об'єктом будівництва, у той час як відповідно до долученої до матеріалів справи Концепції (пропозиції) щодо розміщення газового автомобільного заправного пункту модульного типу по АДРЕСА_1 з урахування діючих державних будівельних і санітарних норм та вимог безпеки встановлено, що такий пункт можна не відносити до об'єктів будівництва (а.с. 13-21).

Листом Департаменту державних програм та розвитку житлового будівництва Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 29.11.2016 року № 8/17-1429-16 за результатами розгляду звернення ТОВ "ЕКО ТРЕЙД ГРУП" від 01.11.2016 року № ЕТГ 1-1/11 щодо належності газового автомобільного заправного пункту модульного типу до об'єктів будівництва повідомлено наступне:

"Рішенням науково-технічної Ради Міністерства від 10.12.2015 року № 88 схвалений до використання Методичний посібник "Деякі особливості визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва", у якому зазначено, що "встановлення контейнерних АЗС (різновидом яких є сучасні блочні автозаправні станції) може здійснюватись на підставі Концепції по їх розміщенню. Така Концепція може бути розроблена проектними або науково-дослідними закладами, які мають/у своєму складі фахівців відповідної кваліфікації, та погоджена з відповідними центральними або місцевими наглядовими органами за належністю питань (Мінрегіоном, ДСНС, Держпраці та ДСЕС).

Конструкція газового автомобільного пункту модульного типу виготовленого відповідно до технічних умов ТУ У 34.2-2:2013 "Моноблоки модульні для заправки автомобілів типу MMА3-5-10" передбачає монтаж наземного резервуару об'ємом 10,0 м3 і насосно-кранового устаткування у складі модульного АГЗП заводського виготовлення, не має ознак об'єкту будівництва, визначеного державними будівельними нормами, а отже для його встановлення такі норми не застосовуються.

Метою розроблення Концепції є відпрацювання обґрунтованих висновків щодо відповідності розміщення та підключення до інженерних мереж контейнерних АЗС діючим вимогам безпеки та державним будівельним і санітарним нормам (з врахуванням оточуючої забудови, місць масового скупчення людей тощо).

При цьому слід зазначити, що питання встановлення на існуючих АЗС, які згідно з Законом України "Про об'єкти підвищеної небезпеки" є об'єктами підвищеної небезпеки, а тому відповідно до пункту 4.16 Національного стандарту України ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 "Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об'єктів. Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва" відносяться до класу наслідків (відповідальності) ССЗ та V категорії складності, додаткового обладнання контейнерного або блочного типу для технологічних операцій з приймання, зберігання та заправлення зрідженим газом (пропан-бутаном) транспортних засобів, виходячи з усталеної практики, також може бути здійснено на підставі Концепції, яка повинна відповідати вищевикладеним вимогам та мати необхідні погодження.".

Саме виходячи з вищевикладеного, Секцією НТР Мінрегіону було розглянуто та схвалено "Концепцію (пропозиції) щодо розміщення газового автомобільного заправного пункту модульного типу по АДРЕСА_1 з урахуванням діючих державних будівельних і санітарних норм та вимог безпеки" (лист Міністерства від 29.06.2016 року № 7/17-7725).

Отже, модульний АГЗП, який є заводським виробом і виготовлений відповідно до технічних умов ТУ У 34.2-2:2013 та технічною документацією, що погоджена і затверджена в установленому порядку, розміщений відповідно до вимог вищевказаної Концепції не відноситься до об'єктів будівництва." (а.с. 104).

Враховуючи, що такий АГЗП не є об'єктом будівництва у розумінні містобудівного законодавства, а є лише заводським виробом, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що твердження відповідача про порушення в частині відсутнього документа, що посвідчує право власності чи користування для здійснення спірних будівельних робіт. є безпідставним.

Крім того, в ході проведення спірної перевірки та на вимогу відповідача останньому були надані копії документів на підтвердження правомірності розміщення спірного пункту на території універсального комплексу технічного обслуговування автомобілів за адресою АДРЕСА_1, а саме: Договору на встановлення обладнання № ЕТГ/01/16 від 31.05.2016 року, укладеного між позивачем та фізичною особою ОСОБА_5, а також договору оренди землі віл 11.05.2016 року, укладеного між Полтавською міською радою та громадянином ОСОБА_5 та зареєстрований 16.05.2016 року № 246-11 (а.с. 82-89).

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги не знайшли свого обґрунтованого підтвердження в ході судового розгляду справи.

Таким чином, колегія суддів вважає, що оскаржувані припис та постанова є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Відповідно до ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справа та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Колегія суддів також зазначає, що відповідачем при поданні апеляційної скарги не було сплачено судовий збір.

28.03. 2017 року ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду відстрочено відповідачу сплату судового збору за подання апеляційної скарги на постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 07.02.2017 року до ухвалення рішення по справі (а.с.164-165).

У зв'язку з прийняттям даного рішення про залишення апеляційної скарги відповідача без задоволення, наявні підстави для стягнення на рахунок ГУК у м. Києві (банківські реквізити: отримувач ГУК у м.Києві, МФО 820019, , банк Головне управління Державної казначейської служби України у м.Києві, рахунок 0001, код класифікації доходів бюджету 22030106, стягувач Державна судова адміністрація України ) за рахунок бюджетних асигнувань за зобов'язаннями Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області судовий збір у розмірі 23048 грн. 30 коп.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 167, 195, п.1 ч.1 ст. 198, ст.200, п.1 ч.1 ст.205, ст.ст.206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області залишити без задоволення.

Постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 07.02.2017р. по справі № 816/2035/16 залишити без змін.

Стягнути на рахунок ГУК у м. Києві (банківські реквізити: отримувач ГУК у м.Києві, МФО 820019, , банк Головне управління Державної казначейської служби України у м.Києві, рахунок 0001, код класифікації доходів бюджету 22030106, стягувач Державна судова адміністрація України ) за рахунок бюджетних асигнувань за зобов'язаннями Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області судовий збір у розмірі 23048 (двадцять три тисячі сорок вісім) грн. 30 коп.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Ральченко І.М.
Судді Бершов Г.Є. Катунов В.В.
Повний текст ухвали виготовлений 16.05.2017 р.