Справа № 808/3839/16
Суддя: Матяш Ольга Віталіївна
Дата ухвалення: 2017-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2017 року , о 12:15 годині,Справа № 808/3839/16 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд

у складі: головуючого - судді Матяш О.В.,

за участю секретаря Передерій А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжя

справу за адміністративним позовом приватного акціонерного товариства «Весна-1»

до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку

про скасування у повному обсязі розпорядження №57-КФ-В від 11 листопада 2016 року та зобовязання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

позивач звернувся до суду із вказаним позовом, зазначивши в заяві, що 20.11.2013 загальними зборами акціонерів приватного акціонерного товариства «Весна-1» (надалі ПрАТ «Весна-1») прийнято рішення про припинення діяльності шляхом перетворення у виробничій кооператив. ПрАТ «Весна-1» звернулося до Дніпропетровського територіального управління Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку з проханням зупинити обіг акцій і надало необхідний пакет документів, проте розпорядженням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (надалі Нацкомісія) №57-КФ-В від 11.11.2016 їм відмовлено в зупиненні обігу акцій на підставі пп. «а» п. 5 розділу І Порядку скасування реєстрації випусків акцій, затвердженого рішенням Нацкомісії №737 від 23.04.2013 (надалі Порядок №737).

Позивач не згоден із вищевказаним розпорядженням, вважає, що воно не відповідає вимогам Закону, оскільки рішенням загальних зборів товариства передбачено проведення обміну акцій на письмові зобовязання на першому етапі, а на другому етапі, після реєстрації виробничого кооперативу, буде відбуватися обмін письмових зобовязань на паї в коефіцієнті акцій в паї 1:1. Здійснення обміну акцій на паї в два етапи не суперечить вимогам чинного законодавства й жодним чином не порушує права і законні інтереси акціонерів.

Позивач просить скасувати у повному обсязі розпорядження НКЦПФР №57-КФ-В від 11.11.2016 і зобовязати Комісію зупинити обіг акцій ПрАТ «Весна-1».

В судовому засіданні представник позивача підтримує позов й просить задовольнити його, виходячи із викладених у ньому підстав.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнає, зазначивши в запереченнях, що під час розгляду поданих позивачем документів на зупинення обігу акцій було встановлено, що ці документи не відповідають вимогам чинного законодавства, а саме: виходячи з порядку, зазначеного в протоколі позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Весна-1» №5 від 20.11.2013, учасниками товариства-правонаступника стають лише ті акціонери, які отримали письмові зобовязання, проте за приписами пп. «ж» п. 3 розділу ІІІ Порядку №737 перелік засновників (учасників) створеного товариства-правонаступника, зазначений у його установчих документах, має включати усіх акціонерів товариства, що припиняється, станом на день затвердження установчих документів створеного товариства-правонаступника. Представник відповідача вважає, що відмова позивачу у зупиненні обігу акцій є правомірною і просить відмовити в позові. Щодо позовної вимоги про зобовязання Комісії зупинити обіг акцій ПрАТ «Весна-1» зазначає, що, відповідно до змісту Рекомендацій Комітету ОСОБА_1 Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом ОСОБА_1 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень та яке він вважає найкращим за даних обставин. Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію або бездіяльність субєкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною 3 статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) субєкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав і вимог законодавства, інакше це призведе до порушення принципу розподілу влади. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень ключовим завданням якого є здійснення правосуддя. Тому завданням адміністративного суду є контроль за легітимністю прийняття рішення. Таким чином, названа позовна вимога є втручанням в дискреційні повноваження Комісії та виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні у справі докази, їх достатність і взаємний зв'язок у сукупності, надавши їм оцінку за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Під час розгляду справи судом встановлено, що ПрАТ «Весна-1» зареєстровано як юридична особа із присвоєнням ідентифікаційного коду 20486306, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (а.с.14-15). Згідно з протоколом позачергових загальних зборів його акціонерів №5 від 20.11.2013, акціонерами вирішено припинити діяльність ПрАТ «Весна-1» шляхом перетворення в виробничий кооператив «Весна 1»; затверджено порядок та умови (План) перетворення (додаток); затверджено наступний порядок і умови обміну акцій у статутному капіталі ПрАТ «Весна-1» на частки (паї) товариства, що створюється шляхом перетворення: 1. обмін акцій на паї правонаступника здійснювати у два етапи; 2. на першому етапі, який починається з 21.11.2013 та закінчується 20.12.2013, в обмін на акції ПрАТ «Весна-1» акціонери отримують письмове зобовязання про видачу паїв в пайовому фонді правонаступника. Для здійснення обміну акцій на письмові зобовязання про видачу паїв акціонерами ПрАТ «Весна-1» подається письмова заява в комісію з припинення ПрАТ «Весна-1». У день одержання заяви комісія з припинення ПрАТ «Весна-1» зобовязана видати заявнику письмове зобовязання про видачу паю у пайовому фонді правонаступника; 3. на другому етапі, який розпочинається з дня державної реєстрації виробничого кооперативу, правонаступника ПрАТ «Весна-1», відбувається обмін письмових зобовязань на паї виробничого кооперативу і видача документів, що підтверджують право власності на паї у пайовому фонді виробничого кооперативу правонаступника ПрАТ «Весна-1». Термін обміну паїв виробничого кооперативу на письмові зобовязання не обмежувати. Розмір частки власника акцій у статутному капіталі ПрАТ «Весна-1», що перетворюється, дорівнює розміру його паю у пайовому фонді виробничого кооперативу, що утворюється під час перетворення (а.с.7-10).

Листом, вих. №100 від 17.10.2016, ПрАТ «Весна-1» звернулося до Нацкомісії з проханням зупинити обіг акцій товариства, зазначивши, що 20.11.2013 загальними зборами акціонерів ПрАТ «Весна-1» прийнято рішення про припинення діяльності ПрАТ «Весна-1» шляхом перетворення у виробничій кооператив. Товариством неодноразово надавалися документи, необхідні для зупинення обігу акцій, до НКЦПФР, однак, відповідно до розпоряджень Комісії, у зупиненні обігу акцій товариству було відмовлено. До цього листа додавалися: а) заява про зупинення обігу акцій; б) копія рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення і призначення комісії з припинення (копія протоколу загальних зборів акціонерів); в) копія опублікованого згідно з вимогами законодавства повідомлення про проведення загальних зборів акціонерів, на яких прийнято рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення (бюлетень «Відомості НКЦПФР» №190(1694) від 09.10.2013); г) довідка про персональне повідомлення акціонерів про проведення загальних зборів акціонерів (у спосіб, передбачений статутом товариства), на яких прийнято рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення; ґ) копія реєстру власників іменних цінних паперів, складеного станом на 24 годину за три робочих дні до дня прийняття рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення і призначення комісії з припинення; д) копію постанови Запорізького окружного адміністративного суду від 19.11.2014; е) копію ухвали Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.10.2015.

Також в цьому листі зазначено, що, відповідно до розпорядження НКЦПФР №3-КФ-В від 21.01.2016, товариству відмовлено в зупиненні обігу акцій на підставі пп. «а» п.5 розді- лу І Порядку №737 у відповідь на це повідомляємо, що зазначений у протоколі позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Весна-1» №5 від 20.11.2013 порядок обміну акцій на паї правонаступника не виключає те, що перелік засновників (учасників) правонаступника включає усіх акціонерів товариства, що припиняється, станом на день затвердження установчих документів правонаступника. Навпаки, учасники правонаступника можуть отримати підтвердження права власності на свій пай в будь-який необмежений термін (а.с.13).

11.11.2016 уповноваженою особою реєструвального органу- директором департаменту корпоративних фінансів НКЦПФР ОСОБА_2 винесено розпорядження №57-КФ-В, яким відмовлено ПрАТ «Весна-1» у зупиненні обігу акцій (а.с.12).

Як суд вбачає зі змісту оскаржуваного розпорядження, підставою для відмови у зупиненні обігу акцій стало те, що в протоколі позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Весна-1» №5 від 20.11.2013 зазначено, що обмін акцій на паї правонаступника здійснюється, зокрема, на першому етапі шляхом подання письмової заяви в комісію з припинення ПрАТ за відповідною адресою та у день одержання заяви комісія з припинення зобовязана видати заявнику письмові зобовязання про видачу паю у пайовому фонді правонаступника. На другому етапі, зокрема, відбувається обмін письмових зобовязань на паї виробничого кооперативу та видача документів, що підтверджують право власника на паї у пайовому фонді виробничого кооперативу правонаступника ПрАТ. Термін обміну паїв виробничого кооперативу на письмові зобовязання не обмежений. Вищезазначене, на думку НКЦПФР, не відповідає вимогам пп. «ж» п. 3 розділу ІІІ Порядку №737, а саме: перелік засновників (учасників) створеного товариства-правонаступника, зазначений у його установчих документах, має включати усіх акціонерів товариства, що припиняється, станом на день затвердження установчих документів створеного товариства-правонаступника.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного: державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку (ч. 1 ст. 5 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні»).

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні», Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку (НКЦПФР) є державним колегіальним органом, підпорядкованим Президенту України, підзвітним ОСОБА_3 України. Відповідно до ч. 25 цієї статті, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку розробляє і затверджує нормативно-правові акти з питань, що належать до її компетенції, обов'язкові до виконання центральними та місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, учасниками ринку цінних паперів, їх об'єднаннями, контролює їх виконання.

Зупинення обігу акцій, відновлення обігу акцій, скасування реєстрації випусків акцій здійснюються відповідно до Порядку №737 Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку (далі - реєструвальний орган) відповідно до делегованих повноважень, у тому числі в разі, якщо випуск акцій зареєстровано Міністерством фінансів України, Міністерством фінансів Автономної Республіки Крим або обласним фінансовим управлінням. У разі зупинення обігу акцій, відновлення обігу акцій, скасування реєстрації випуску акцій та у разі відмови у зупиненні обігу акцій, відновленні обігу акцій, скасуванні реєстрації випуску акцій оформлюються відповідні розпорядження (п. 2 розділу І Порядку №737).

Згідно з п. 5 розділу І Порядку №737, відмова в зупиненні обігу акцій, відновленні обігу акцій, скасуванні реєстрації випуску акцій складається у разі: а) невідповідності поданих документів вимогам цього Порядку; б) внесення недостовірних відомостей до документів, подання яких передбачено цим Порядком; в) порушення встановленого законодавством порядку припинення акціонерного товариства; г) виявлення порушення порядку скликання та/або проведення загальних зборів акціонерів, на яких прийнято рішення про припинення акціонерного товариства або рішення про затвердження ліквідаційного балансу чи передавального акта.

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку №737, протягом десяти робочих днів після прийняття рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення комісія з припинення має подати до реєструвального органу такі документи для зупинення обігу акцій: а) заяву про зупинення обігу акцій; б) копію рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення і призначення комісії з припинення, засвідчену підписом голови комісії з припинення і печаткою товариства, при цьому: у разі прийняття відповідного рішення загальними зборами акціонерів подається копія протоколу загальних зборів акціонерів, оформленого відповідно до статті 46 Закону України «Про акціонерні товариства»;у разі прийняття відповідного рішення єдиним акціонером товариства подається копія рішення акціонера, оформленого відповідно до статті 49 Закону України «Про акціонерні товариства». Зазначене рішення має містити, зокрема: інформацію про товариство, що створюється шляхом перетворення акціонерного товариства (організаційно-правова форма, найменування, місцезнаходження); порядок та умови обміну акцій товариства, що припиняється шляхом перетворення, на частки (паї) товариства, що створюється шляхом перетворення; в) копію опублікованого згідно з вимогами законодавства повідомлення про проведення загальних зборів акціонерів, на яких прийнято рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення, засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства (подається у разі прийняття відповідного рішення загальними зборами акціонерів); г) довідку про персональне повідомлення акціонерів про проведення загальних зборів акціонерів (у спосіб, передбачений статутом товариства), на яких прийнято рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення, засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства, що містить дані про дату (або дати початку та закінчення) і спосіб надсилання повідомлення акціонерам, дату складення переліку акціонерів, які мають бути повідомлені про проведення загальних зборів (подається у разі прийняття відповідного рішення загальними зборами акціонерів); ґ) копію реєстру власників іменних цінних паперів, засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства, що припиняється, або нотаріально, складеного станом на 24 годину за три робочих дні до дня прийняття рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення і призначення комісії з припинення.

Відповідно до п. 3 розділу ІІІ Порядку №737, протягом десяти робочих днів з дати затвердження передавального акта комісія з припинення подає до реєструвального органу такі документи для скасування реєстрації випуску акцій: а) заяву про скасування реєстрації випусків акцій; б) копію рішення про затвердження передавального акта, що засвідчується підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства, при цьому: у разі прийняття відповідного рішення загальними зборами акціонерів подається копія протоколу загальних зборів акціонерів, оформленого відповідно до статті 46 Закону України «Про акціонерні товариства»; у разі прийняття відповідного рішення єдиним акціонером товариства подається копія рішення акціонера, оформленого відповідно до статті 49 Закону України «Про акціонерні товариства»; в) копію затвердженого передавального акта, засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства; г) копію опублікованого згідно з вимогами законодавства повідомлення про проведення загальних зборів акціонерів, на яких прийнято рішення про затвердження передавального акта, засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства (подається у разі прийняття відповідного рішення загальними зборами акціонерів); ґ) довідку про персональне повідомлення акціонерів про проведення загальних зборів акціонерів (у спосіб, передбачений статутом товариства), на яких прийнято рішення про затвердження передавального акта, засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства, що містить дані про дату (або дати початку та закінчення) і спосіб надсилання повідомлення акціонерам, дату складення переліку акціонерів, які мають бути повідомлені про проведення загальних зборів (подається у разі прийняття відповідного рішення загальними зборами акціонерів); д) довідку про повідомлення кредиторів щодо прийнятого рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення згідно з вимогами Закону України «Про акціонерні товариства» із зазначенням номера та дати офіційного друкованого видання реєструвального органу, в якому було опубліковано повідомлення про ухвалене рішення, засвідчену підписом голови комісії з припинення і печаткою товариства; е) копію статуту акціонерного товариства, що припиняється шляхом перетворення, у чинній редакції, засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства або нотаріально; є) копію рішення засновників (учасників) створюваного товариства-правонаступника про затвердження його установчих документів і обрання (призначення) органів управління відповідно до вимог законодавства, що містить інформацію про особу (осіб), уповноважену(их) на підписання таких установчих документів, засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою акціонерного товариства, що припиняється; ж) засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства, що припиняється, або нотаріально копію затверджених установчих документів створюваного товариства-правонаступника, підписаних: уповноваженою особою (особами), визначеною (визначеними) рішенням про затвердження установчих документів і обрання (призначення) органів управління, відповідно до вимог законодавства - у разі перетворення акціонерного товариства в товариство з обмеженою відповідальністю або товариство з додатковою відповідальністю - правонаступника; всіма засновниками (учасниками) товариства-правонаступника або їхніми уповноваженими особами, - у разі перетворення акціонерного товариства на інше господарське товариство (крім товариства з обмеженою відповідальністю та товариства з додатковою відповідальністю) або виробничий кооператив. Всі акціонери (їх правонаступники) акціонерного товариства, акції яких не були викуплені, стають засновниками (учасниками) створюваного товариства-правонаступника. Установчі документи створюваного товариства-правонаступника повинні містити відомості про склад засновників (учасників) із зазначенням розміру частки (паю) кожного засновника (учасника) станом на день затвердження таких документів. Розподіл часток (паїв) створюваного товариства-правонаступника відбувається із збереженням співвідношення кількості акцій, що було між акціонерами у статутному капіталі акціонерного товариства, що перетворюється. Розмір статутного (пайового) капіталу товариства, що створюється шляхом перетворення акціонерного товариства, на дату його створення має дорівнювати розміру статутного капіталу акціонерного товариства, що перетворюється, зменшеному на загальну номінальну вартість акцій, що не підлягають обміну; з) копії реєстрів власників іменних цінних паперів (при бездокументарній формі існування акцій), засвідчені підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства, що припиняється, або нотаріально, складених станом на: дату здійснення безумовної операції щодо обмеження здійснення операцій у системі депозитарного обліку з акціями цього випуску; 24 годину за три робочих дні до дня прийняття рішення про затвердження передавального акта, або копію реєстру власників іменних цінних паперів (при документарній формі існування акцій) акціонерного товариства, що припиняється (припинилось) шляхом перетворення, станом на дату закриття реєстру, засвідчену підписом голови комісії з припинення та печаткою товариства, що припиняється, або нотаріально; и) оригінали свідоцтв про реєстрацію випуску акцій акціонерного товариства, що припиняється шляхом перетворення; і) довідку про отримання письмового волевиявлення всіх акціонерів товариства щодо їх згоди отримати статус повного учасника або вкладника командитного товариства, засвідчену підписом голови комісії з припинення і печаткою товариства, та відповідні підтвердні документи: рішення уповноваженого органу акціонера - юридичної особи про надання згоди отримати статус повного учасника або вкладника командитного товариства або копію такого рішення, засвідчену підписом керівника та печаткою юридичної особи або нотаріально; заяву акціонера - фізичної особи про надання згоди отримати статус повного учасника або вкладника командитного товариства, засвідчену нотаріально, або її нотаріально засвідчену копію. Документи, передбачені цим підпунктом, подаються у разі прийняття рішення про припинення акціонерного товариства шляхом перетворення в командитне товариство.

Згідно з ч. 1 ст. 104 Цивільного кодексу України (далі ЦК), юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обовязки переходять до правонаступників.

Відповідно до ч. 1 ст. 106 ЦК, злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади.

За приписами статті 108 ЦК, перетворенням юридичної особи є зміна її організаційно-правової форми. У разі перетворення до нової юридичної особи переходять усе майно, усі права та обов'язки попередньої юридичної особи.

Згідно з ч. 1 ст. 87 Закону України «Про акціонерні товариства», перетворенням акціонерного товариства визнається зміна організаційно-правової форми акціонерного товариства з його припиненням та передачею всього майна, прав і обов'язків підприємницькому товариству - правонаступнику згідно з передавальним актом. Акціонерне товариство може перетворитися лише на інше господарське товариство або виробничий кооператив.

Відповідно до абз.абз. 1-2 ч. 3 ст. 87 Закону України «Про акціонерні товариства», загальні збори акціонерів товариства, що перетворюється, ухвалюють рішення про перетворення товариства, про порядок і умови здійснення перетворення, порядок обміну акцій товариства на частки (паї) підприємницького товариства-правонаступника. Учасники створюваного при перетворенні нового підприємницького товариства ухвалюють на своєму спільному засіданні рішення про затвердження установчих документів такої юридичної особи і обрання (призначення) органів управління відповідно до вимог законодавства. Згідно з абз. 1 ч. 4 ст. 87 цього Закону, розподіл часток (паїв) підприємницького товариства - правонаступника відбувається із збереженням співвідношення кількості акцій, що було між акціонерами у статутному капіталі акціонерного товариства, що перетворилося.

Згідно з абз. 3 ч. 2 ст. 80 вищевказаного Закону, акції товариства, що перетворюється, конвертуються в частки (паї) підприємницького товариства-правонаступника та розподіляються серед його учасників.

За визначенням ч. 1 ст. 163 ЦК, виробничим кооперативом є добровільне об'єднання громадян на засадах членства для спільної виробничої або іншої господарської діяльності, яка базується на їхній особистій трудовій участі та об'єднанні його членами майнових пайових внесків. Статутом кооперативу та законом може бути передбачено участь у діяльності виробничого кооперативу на засадах членства також інших осіб.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 164 ЦК, установчим документом виробничого кооперативу є його статут, що затверджується загальними зборами його членів. Статут виробничого кооперативу має містити крім відомостей, передбачених статтею 88 цього Кодексу, відомості про: розмір пайового внеску члена кооперативу; склад і порядок внесення пайових внесків членами кооперативу та про їхню відповідальність за порушення зобов'язання щодо внесення пайових внесків; характер і порядок трудової участі його членів у діяльності кооперативу та їхньої відповідальності за порушення зобов'язань щодо особистої трудової участі; порядок розподілу прибутку і збитків кооперативу; розмір і умови субсидіарної відповідальності його членів за зобов'язаннями кооперативу; склад і компетенцію органів управління кооперативу та про порядок ухвалення ними рішень.

Згідно з абз. 4 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про кооперацію», виробничий кооператив - кооператив, який утворюється шляхом об'єднання фізичних осіб для спільної виробничої або іншої господарської діяльності на засадах їх обов'язкової трудової участі з метою одержання прибутку.

За приписами ч. 2 ст. 7 Закону України «Про кооперацію», засновниками кооперативу можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, а також юридичні особи України та іноземних держав, які беруть участь у діяльності кооперативів через своїх представників. Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про кооперацію», статут кооперативу є правовим документом, що регулює його діяльність. Вимоги до статуту кооперативу викладені в ч. 2 ст. 8 Закону України «Про кооперацію». Так, статут кооперативу повинен містити такі відомості: найменування кооперативу, його тип та місцезнаходження; мета створення кооперативу і вичерпний перелік видів його діяльності; склад його засновників; умови і порядок вступу до кооперативу та виходу чи виключення з нього; права і обов'язки членів та асоційованих членів кооперативу; порядок внесення змін до статуту кооперативу; порядок встановлення розмірів і сплати внесків та паїв членами кооперативу та відповідальність за порушення зобов'язань щодо їх сплати; форми участі членів кооперативу в його діяльності; порядок формування, склад і компетенція органів управління та органів контролю кооперативу, а також порядок прийняття ними рішень, у тому числі з питань, рішення з яких приймається одноголосно чи кваліфікованою більшістю голосів членів кооперативу, які беруть участь у загальних зборах; порядок формування, використання та розпорядження майном кооперативу; порядок розподілу його доходу та покриття збитків; порядок обліку і звітності у кооперативі; порядок реорганізації і ліквідації кооперативу та вирішення пов'язаних з цим майнових питань; порядок скликання загальних зборів; умови і порядок повернення паю.

Суд зазначає, що системним аналізом вищенаведених приписів законодавства України встановлено, що для створення виробничого кооперативу (у тому числі у разі перетворення акціонерного товариства у виробничий кооператив) передбачається, окрім прийняття рішення учасниками товариства про його припинення шляхом перетворення, також і рішення про затвердження установчих документів товариства-правонаступника, якими в випадку з виробничим кооперативом є його статут. За змістом вищенаведених приписів, в статуті виробничого кооперативу зазначається як склад його засновників, так і розмір пайових внесків членів (засновників) кооперативу, які (пайові внески) в даному випадку конвертуються з акцій товариства та розподіляються серед його учасників із збереженням співвідношення кількості акцій, що було між акціонерами у статутному капіталі акціонерного товариства, що перетворилося.

Згідно з ч. 5 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», у разі перетворення юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичної особи, що припиняється у результаті перетворення, та державна реєстрація новоутвореної юридичної особи. Перетворення вважається завершеним з дати державної реєстрації новоутвореної юридичної особи. Стаття 17 останнього містить перелік документів, що подаються заявником для державної реєстрації створення юридичної особи (у тому числі в результаті виділу, злиття, перетворення, поділу). Зокрема, п. 5 ч. 1 ст. 17 цього Закону передбачає надання до органу державної реєстрації установчого документу юридичної особи - у разі створення юридичної особи на підставі власного установчого документа.

Отже, для проведення державної реєстрації створення юридичної особи (у тому числі в результаті перетворення) подається в тому числі й установчий документ юридичної особи, який у випадку створення виробничого кооперативу, як вже зазначалося вище, має містити відомості щодо складу його засновників. Проте, в даному випадку протоколом позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Весна-1» №5 від 20.11.2013 передбачено провести другий етап обміну акцій на паї шляхом обміну письмових зобовязань на паї кооперативу в необмежений термін з дня державної реєстрації виробничого кооперативу, правонаступника ПрАТ «Весна-1», що суперечить вищенаведеним приписам чинного законодавства, адже державна реєстрація правонаступника ПрАТ «Весна-1» має відбутися, в тому числі й на підставі установчих документів - статуту в випадку з виробничим кооперативом, в якому мають бути зазначені всі його засновники.

Оцінюючи у сукупності вищевказані фактичні обставини справи, суд погоджується з доводами відповідача, що подані позивачем до реєструвального органу не відповідали вимогам Порядку №737, що є підставою для відмови в зупиненні обігу акцій на підставі пп.«а» п. 5 розділу І Порядку №737.

За таких обставин судом не встановлено підстав для скасування оскаржуваного розпорядження, тому в цій частині позовних вимог належить відмовити.

Щодо позовної вимоги про зобовязання НКЦПФР зупинити обіг акцій ПрАТ «Весна-1» суд вважає за необхідне зазначити наступне. Стаття 162 КАС України визначає, які рішення суд може прийняти, вирішуючи позовні вимоги. Зокрема, у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про: визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення; зобов'язання відповідача вчинити певні дії; зобов'язання відповідача утриматися від вчинення певних дій; стягнення з відповідача коштів; тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об'єднання громадян; примусовий розпуск (ліквідацію) об'єднання громадян; примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; визнання наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень. Суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вимагають положення п.1 ч.2 ст. 162 КАС України, вирішуючи справу, суд повинен визначитися щодо правомірності чи неправомірності оскаржуваного акта, дії чи бездіяльності та встановити правові наслідки протиправності акта. Такими наслідками, згідно з вказаним положенням, є скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень. При цьому вимога про визнання рішення протиправним може бути окремим способом захисту порушеного права.

Суд зазначає, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності, скасування або визнання нечинним рішення чи його окремих положень є передумовою для застосування інших способів захисту/відновлення порушеного права (зобовязати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності.

Враховуючи, що судом не встановлено підстав для скасування оскаржуваного розпорядження, суд вважає, що підстави для застосування такого способу відновлення порушеного права як зобовязання відповідачасубєкта владних повноважень вчинити певні дії відсутні, тому в цій частині позовних вимог слід відмовити.

Окрім того, суд погоджується з твердженнями представника відповідача, що прийняття рішення про зупинення обігу акцій є виключними повноваженнями НКЦПФР і суд не може підмінювати інший орган державної влади, в даному випадку виконавчої, в силу конституційного принципу розподілу влади.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч.3 ст.2 КАС України).

В силу приписів ч. 1 ст. 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статей 11, 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно із ст. 86 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов'язаний суб'єкт владних повноважень. Разом з тим, відповідно до принципу змагальності, суб'єкт господарювання зобов'язаний заперечувати проти доводів суб'єкта владних повноважень.

Оскільки відповідач довів правомірність свого рішення, в позові належить відмовити.

Керуючись ст.ст.17,158-163, 167 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у позові відмовити.

Постанова може бути оскаржена у Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд через Запорізький окружний адміністративний суд у десятиденний строк з дня отримання постанови у повному обсязі шляхом подання апеляційної скарги. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, що її подає, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Матяш