Справа № 821/467/17
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2017-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/467/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бездрабка О.І.,

при секретарі - Вітічак О.Р.,

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1,

представника третьої особи - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області Запорожець Вікторії Олександрівни, третя особа: ОСОБА_5 про скасування постанови від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_3 (далі - позивач) звернулася з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області Запорожець Вікторії Олександрівни (далі - відповідач), в якому просить скасувати постанову від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що оскаржувана постанова винесена з суттєвим порушенням Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності їй не вручено, про час і місце розгляду справи не повідомлено, внаслідок чого була позбавлена надати пояснення по суті встановлених під час перевірки порушень.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити з вказаних підстав. Додатково вказав на те, що відповідачем пропущено строк притягнення до відповідальності, встановлений ч.11 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", оскільки про факт будівництва за проектом від 2012 року органу державного архітектурно-будівельного контролю було відомо з травня 2013 року. Крім того, з жовтня 2013 року на об'єкті взагалі зупинено будівельні роботи, що підтверджується відповідним записом в журналі авторського нагляду та листом проектанта, який здійснював авторський нагляд на будівництві.

У наданих до суду запереченнях відповідач просить розглянути справу за його відсутності та відмовити в задоволенні позову, оскільки за результатами позапланової перевірки на об'єкті "будівництво центру відпочинку та розваг за адресою: АДРЕСА_1" встановлено, що замовником будівництва ФОП ОСОБА_3 самочинно (без затвердженого належним чином проекту) виконані будівельні роботи з будівництва центру відпочинку та розваг, а тому позивача правомірно визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Представник третьої особи заперечував проти задоволення позовних вимог. Вказав на те, що Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачає саме можливість, а не обов'язок розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за участю суб'єкта містобудування. При цьому неприбуття такої особи не є перешкодою для розгляду справи, а тому відсутні порушення з боку відповідача стосовно складання оскаржуваної постанови. Більш того, позивач, отримавши акт перевірки через свого представника, знала про те, що на підставі цього акту в подальшому буде розглядатися справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, адже в ньому зафіксовано порушення, однак не скористалася можливістю довідатися в органу ДАБІ про подальший хід справи, хоча не була позбавлена можливості у такому інформуванні.

Заслухавши пояснення представників позивача та третьої особи, дослідивши наявні у справі докази суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що відповідно до ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553, на підставі наказу Управління № 3-П від 30.01.2017 р., звернення ОСОБА_5 вхід. № 1021-1.14/17-К від 30.01.2017 р., головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_6 здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті "будівництво центру відпочинку та розваг за адресою: АДРЕСА_1", за результатами якої складено акт від 28.02.2017 р.

Актом перевірки встановлено, що замовником будівництва ФОП ОСОБА_3 самочинно (без затвердженого належним чином проекту) виконані будівельні роботи з будівництва центру відпочинку та розваг по АДРЕСА_1, чим порушено ч.1 ст.34, ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За результатами перевірки винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та правил від 28.02.2017 р. та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.07.2017 р.

10.03.2017 р. за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_7 винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ФОП ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у розмірі 144000 грн.

Надаючи оцінку правомірності оскаржуваної постанови, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Положеннями п.8 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Згідно ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Абзацом 1 пункту 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В силу приписів п.13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно п.16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку № 553).

Відповідно до п.18 Порядку № 553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.20 Порядку № 553).

Згідно п.21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначається Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (далі - Порядок № 244).

Пунктом 3 Порядку № 244 передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. У разі ненадання суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб'єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Відповідно до п.10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Відповідно до п.12 Порядку № 244 у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначається, зокрема, пояснення суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності.

Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (п.13 Порядку № 244).

Згідно п.14 Порядку № 244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком.

Частиною 2 пункту 17 Порядку № 244 встановлено, що відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Підпункт 3 пункту 20 Порядку № 244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує, зокрема, чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.21 Порядку № 244 посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, за змістом вище наведених правових норм вбачається, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис та протокол, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу, приймати участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В той же час посадова особа інспекції зобов'язана у разі встановлення під час перевірки порушень містобудівного законодавства скласти акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який надати для підпису суб'єкту містобудування, стосовно якого проведено перевірку, а в разі відмови від його підписання - направити протокол рекомендованим листом з повідомленням, повідомити суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи, а при розгляді справи - з'ясувати чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Між тим зазначених вимог Порядку № 244 відповідачем не виконано.

Так, з матеріалів справи слідує, що позапланова перевірка на об'єкті "будівництво центру відпочинку та розваг за адресою: АДРЕСА_1" проведена в присутності уповноваженої особи позивача ОСОБА_8, яким акт підписано та зазначено, що "зауваження будуть надані під час розгляду справи".

У складеному за результатами перевірки протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2017 р. міститься відмітка головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_6 про те, що уповноважена особа ОСОБА_8 від підпису та отримання протоколу відмовився, відправлено поштою.

На виконання ухвал суду від 07.04.2017 р., від 19.04.2017 р. щодо надання доказів направлення позивачу протоколу, повідомлення позивача про час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідачем надано лист від 01.03.2017 р. № 1021-1.13/121-і про направлення ФОП ОСОБА_3 протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2017 р. Також цим листом повідомлялося про те, що 10.03.2017 р. о 10:00 год. за адресою: Херсонська область, м.Херсон, вул.Кременчуцька, 69, 4-й поверх, каб. 411 буде розглядатися справа по суті.

На даному листі від руки зроблено запис "відправлено поштою ХД УДППЗ "Укрпошта" квит. № 73 від 03.03.2017 р.". При цьому відповідачем надано витяг з реєстру про те, що направлення за № 734 вручено адресату особисто 07.04.2017 р.

Однак рекомендованого листа з повідомленням про направлення протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2017 р., як цього вимагає п.3 Порядку № 244, відповідачем не надано.

Суд акцентує увагу на тому, що справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглянуто 10.03.2017 р.

Таким чином сам відповідач надав суду докази того, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2017 р. та повідомлення про час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності отримані ФОП ОСОБА_3 07.04.2017 р., тобто вже після того, як справу було розглянуто та винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09.

З викладеного слідує, що винесення оскаржуваної постанови було здійснено із порушенням вимог Порядку № 244, оскільки позивача було позбавлено права надати зауваження на протокол, пояснення по суті вказаних у ньому порушень, так як протокол ФОП ОСОБА_3 не надавався, про розгляд справи позивача взагалі не було повідомлено, в той як уповноваженою особою позивача у акті перевірки від 28.02.2017 р. вказано на те, що "зауваження будуть надані під час розгляду справи".

Оскільки судом встановлено відсутність дотримання процедури Порядку № 244, зокрема в частині виконання обов'язків щодо ознайомлення позивача з протоколом, роз'яснення прав та обов'язків, надання можливості надати зауваження на цей протокол, не надано доказів завчасного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, та зважаючи на те, що протокол від 28.02.2017 р. був підставою для винесення оскаржуваної постанови, суд зазначає, що відповідач при притягнення позивача до відповідальності за правопорушення діяв не у спосіб, передбачений Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Отже, постанова головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_7 від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09 є протиправною, оскільки винесена із порушенням процедури накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 16.02.2017 р. по справі № К/800/25332/16, від 02.12.2014 р. по справі № К/800/47597/14.

Крім того суд звертає увагу на те, що відповідно до наказу "Про проведення позапланової перевірки" від 30.01.2017 р. № 3-П, направлення на проведення перевірки від 08.02.2017 р. № 36, листа УДАБІ у Херсонській області від 07.02.2017 р. № 1021-1.13/85-і, акту перевірки від 28.02.2017 р. позапланова перевірка проводилася на об'єкті "будівництво центру відпочинку та розваг за адресою: АДРЕСА_1", в той час як порушення згідно протоколу від 28.02.2017 р. та постанови від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09 встановлено при виконанні будівельних робіт з будівництва центру відпочинку та розваг по АДРЕСА_1.

Лазурне є селищем міського типу, яке розташоване в Скадовському районі, а Скадовськ - місто обласного значення. Тобто, позивача притягнуто до відповідальності за порушення на об'єкті, в якому згідно матеріалів справи будівельні роботи ФОП ОСОБА_3 не здійснювалися та перевірка якого не передбачена наказом та направленням на перевірку.

Окрім цього суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09 ФОП ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Згідно абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Тобто, диспозиція даної норми передбачає відповідальність за такі порушення як виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах III категорії складності.

Зі змісту постанови від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09 слідує, що відповідач прийшов до висновку, що замовником будівництва ФОП ОСОБА_3 самочинно (без затвердженого належним чином проекту) виконано будівельні роботи з будівництва центру відпочинку та розваг по АДРЕСА_1, чим порушено ч.1 ст.34, ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частиною 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

З аналізу вказаних відповідачем у постанові порушень слідує, що позивача притягнуто до відповідальності за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт.

В той же час як у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2017 р., так і у постанові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09 посадові особи УДАБІ у Херсонській області встановили, що:

- будівельні роботи на об'єкті було розпочато на підставі дозволу на виконання будівельних робіт від 11.09.2008 р. № 508/2008, виданого Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у Херсонській області з терміном дії до ІІ кварталу 2009 року;

- замовником будівництва ФОП ОСОБА_3 було подано до Інспекції ДАБК у Херсонській області декларацію про початок виконання будівельних робіт з будівництва центру відпочинку та розваг по АДРЕСА_1 яка зареєстрована за № ХС 7 від 03.10.2011 р.

Про те, що ФОП ОСОБА_3 було подано декларацію про початок виконання будівельних робіт з будівництва центру відпочинку та розваг по АДРЕСА_1, яка зареєстрована за № ХС 7 від 03.10.2011 р., вказується і у листі УДАБІ у Херсонській області від 07.02.2017 р. № 1021-1.13/85-і, яким позивача було зобов'язано надати проектно-правову документацію щодо вищевказаного об'єкта та забезпечити доступ посадових осіб Управління до проведення позапланової перевірки о 12 год. 21.02.2017 р. за адресою: АДРЕСА_1.

Суд зазначає, що будівельні роботи на об'єкті розпочаті ще у 2007 році на підставі дозволу на виконання будівельних робіт від 12.11.2007 р. № 19/07, виданого Інспекцією ДАБК Скадовського міськвиконкому на нульовий цикл, про що зазначено в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.05.2013 р.

Необхідність подання ФОП ОСОБА_3 декларації про початок виконання будівельних робіт було обумовлено прийняттям Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI.

Пунктом п.8 Розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що дозволи на виконання будівельних робіт, отримані до набрання чинності цим Законом, є чинними до завершення будівництва об'єкта. Дозволи на виконання підготовчих робіт, отримані до набрання чинності цим Законом, є чинними до завершення їх виконання або до реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт чи отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Оскільки ФОП ОСОБА_3 будівельні роботи здійснювалися спочатку на підставі дозволів на виконання будівельних робіт від 12.11.2007 р. № 19/07, від 11.09.2008 р. № 508/2008, а в подальшому у зв'язку з набранням чинності Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI позивачем подано декларацію про початок виконання будівельних робіт, яка зареєстрована 03.10.2011 р. № ХС 7, що не тільки не заперечується відповідачем, а навпаки підтверджується як наданими до суду доказами, так і змістом листа УДАБІ у Херсонській області від 07.02.2017 р. № 1021-1.13/85-і та складених за результатами перевірок актами (від 18.05.2013 р., від 21.01.2016 р., від 28.02.2017 р.), протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2017 р., постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09, висновки відповідача про виконання ФОП ОСОБА_3 будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт не відповідають дійсності.

Відповідачем не надано доказів скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 03.10.2011 р. № ХС 7.

З викладеного слідує, що позивача визнано винним та притягнуто до відповідальності за правопорушення, яке вона не вчиняла.

Також суд бере до уваги те, що декларація про початок виконання будівельних робіт "Центр відпочинку та розваг по вул.К.Лібкнехта, 1-Ж в м.Скадовську Херсонської області" зареєстрована Інспекцією ДАБК у Херсонській області 03.10.2011 р. № ХС 7.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності та вдосконалення державного регулювання у сфері містобудівної діяльності" від 22.12.2011 р. № 4220-VI, який набрав чинності 19.01.2012 р. було внесено зміни, згідно яких Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" викладено в новій редакції.

Відповідно до абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації.

За змістом ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно із офіційним тлумаченням цього положення, наданим у Рішенні Конституційного Суду України від 09.02.1999 р. № 1-рп/99 у справі № 1-7/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів), дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Аналіз вищезазначених норм свідчить про те, що відповідальність за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у декларації, встановлена з 19.01.2012 р. з прийняттям Закону України від 22.12.2011 р. № 4220-IV "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності та вдосконалення державного регулювання у сфері містобудівної діяльності", яким Закон України "Про відповідальність підприємств, їх об'єднань, установ та організацій за правопорушення у сфері містобудування" викладено в новій редакції, а тому вона не може застосовуватися до позивача, який подав декларацію про початок будівельних робіт до 19.01.2012 р.

Аналогічний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 04.03.2014 р. у справі № 21-433а13, який згідно зі статтею 244-2 КАС України, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Враховуючи, що реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт № ХС 7, здійснено 03.10.2011 р., тобто до введення в дію Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" в редакції, якою було встановлено відповідальність за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації, отже вона не може застосовуватися до позивача.

Дана правова позиція викладена в постанові Вищого адміністративного суду України від 16.04.2016 р. по справі № К/800/51165/14.

Згідно ст.86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Між тим відповідачем належними та допустимими доказами не доведено правомірність прийняття оскаржуваної позивачем постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За таких обставин суд вважає позовні вимоги ФОП ОСОБА_3 обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а постанова від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправною та підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.8, 9, 11, 71, 158-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову від 10.03.2017 р. № 1021-04-15-09 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області Запорожець Вікторією Олександрівною.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст.160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 28 квітня 2017 р.

Суддя Бездрабко О.І.

кат. 6.1