Справа № 804/8540/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2017-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 січня 2017 р. Справа № 804/8540/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа без самостійних вимог: Первинна профспілкова організація працівників поліції полку «Дніпро-1» про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на службі, стягнення коштів за час вимушеного прогулу, -
ОСОБА_2 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа без самостійних вимог: Первинна профспілкова організація працівників поліції полку «Дніпро-1», з урахування заяви про зміну (доповнення) позовних вимог, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення атестаційної комісії №26 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про результати атестування ОСОБА_2, капрала поліції ОСОБА_2, поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП, 1984р.н., а саме що він займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню з національної поліції через службову невідповідність, що прийняте 26.10.2016р.;
- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №340 о/с від 01.12.2016 року в частині звільнення капрала поліції ОСОБА_2, поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП, за п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» (через службову невідповідність);
- поновити ОСОБА_2 на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 01 грудня 2016р. по день поновлення на роботі;
- зобовязати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області внести виправлення до трудової книжки стосовно звільнення позивача.
В обґрунтування позову зазначив, що відповідачем порушені вимоги чинного законодавства України щодо процесуальних правил проведення атестування, в тому числі щодо співбесіди, які не ґрунтуються на достовірних та встановлених фактах. Позивач вважає, що рішення Атестаційної комісії №26 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 26.10.2016 року, яке прийнято стосовно капрала поліції ОСОБА_2, поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП, прийнято без всебічного, повного та обєктивного вивчення всіх особових документів, в т.ч. позитивної характеристики, відсутності дисциплінарних стягнень, наявності статусу учасника антитерористичної операції на Сході України. Саме неврахування викладеного потягло до прийняття безпідставного, неправомірного відносно позивача висновку, зазначеного в Розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа «4 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність», а тому підлягає скасуванню. З огляду на вищевикладене, наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №340 о/с від 01.12.2016 року в частині звільнення капрала поліції ОСОБА_2 також є протиправним та підлягає скасуванню, а позивач має бути поновлений на посаді з виплатою грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.
Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, підтвердив обставини викладені у позові, просив суд позов задовольнити, не заперечував проти розгляду справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача в судове засідання не зявився, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, звернувся до суду із письмовими запереченнями на адміністративний позов, в яких зазначено, що вимоги позивача є безпідставними та необґрунтованими з наступних підстав. Позиція відповідача мотивована правомірністю проведення атестації колишніх працівників органів внутрішніх справ, які були прийняті на службу до поліції за скороченою процедурою в порядку п.9 розділу ХІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію». Також відповідач наполягав на правомірності оскаржуваного рішення Атестаційної комісії №26 Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області від 26.10.2016р., зазначеного в Розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа ОСОБА_2, зазначивши, що комісія на виконання власних дискреційних повноважень прийняла рішення, яке є обовязковим для виконання. Таким чином, вважають, що Головне управління Національної поліції України в Дніпропетровській області та Атестаційна комісія №26 під час атестування позивача діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений діючим законодавством, а тому підстави для задоволення позову відсутні.
Враховуючи повідомлення належним чином відповідача про дату, час і місце судового розгляду, думку позивача з цього приводу та відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, суд дійшов висновку про розгляд справи у письмовому провадженні за правилами ч.6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, ОСОБА_2, 03.11.1984р.н., у період з 29.10.2014 по 06.11.2015рр. проходив службу в органах внутрішніх справ України.
07 листопада 2015 року набув чинності Закон України «Про Національну поліцію», прийнятий Верховною Радою України 02.07.2015р. (п.1 розділу XI Прикінцевих та перехідних положень цього Закону), що визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі ГУНП в Д/о) від 07 листопада 2015р. №1о/с «по особовому складу» ОСОБА_2, як такого, що прибув з Міністерства внутрішніх справ, в порядку переатестування з 07 листопада 2015 р. призначено на посаду поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області з присвоєнням спеціального звання «капрал поліції».
Підставою для видання вказаного наказу стала заява позивача від 07.11.2015р. про прийняття його на службу до поліції та призначення на посаду поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області.
07 листопада 2015 року ОСОБА_2 склав присягу працівника Національної поліції України.
07 вересня 2016 року т.в.о. заступника командира ППСПОП «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3, складено відносно капрала поліції ОСОБА_2 атестаційний лист.
Так, у розділі І атестаційного листа зазначено, що позивач під час проходження служби зарекомендував себе як здібний, ініціативний, професійно підготовлений працівник. У складній обстановці орієнтується швидко, розсудливо, рішення приймає зважено та обдумано. Відзначається витримкою та вмінням доводити розпочату справу до логічного завершення. На критику в свою адресу реагує правильно.
Має належну теоретичну та спеціальну підготовку, свої знання уміло використовує на практиці. В роботі проявляє ініціативу, наполегливість, здатність працювати в умовах обмеженого часу. У спілкуванні з громадянами та колегами ввічливий, тактовний, спосіб життя відповідає задекларованим доходам. При вирішені службових завдань керується виключно інтересами служби, постійно працює над підвищенням свого культурного рівня, вдосконаленням службової діяльності. Доручену ділянку роботи забезпечує в повному обсязі. В колективі користується повагою.
У стройовому відношенні підтягнутий, морально стійкий, зовнішньо охайний. Табельною вогнепальною зброєю, прийомами рукопашного бою, спеціальними засобами індивідуального захисту та активної оборони володіє добре.
За час служби приймав участь в АТО починаючи з грудня 2014 року в районі м.Маріуполь, м. Бахмут Донецької області.
За висновком прямого керівника - т.в.о. заступника командира ППСПОП «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_4, що зазначений в розділі II атестаційного листа, ОСОБА_2 «займаній посаді відповідає».
Також вказаним наказом було визначено персональний склад атестаційної комісії №26 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, визначено її місцезнаходження: вул.Троїцька, 20а, м.Дніпро, та дати і час проведення засідань.
Згідно з довідкою з відділу УКЗ ГУНП в Д/о від 21.11.2016 р., яка наявна в матеріалах справи, відповідно до пп.2 п.1 Розділу ІV Інструкції про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом МВС України від 17.11.2015 р. №1465 та пп.2 п. 1 доручення ГУНП в Д/о 10.09.2016 капрал поліції ОСОБА_2, поліцейський полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області був включений до списку поліцейських, які підлягають атестуванню. Тестування ОСОБА_2 при проходженні атестування не проходив.
Згідно з протоколом №22 від 26.10.2016 Атестаційна комісія №26 ГУНП в Дніпропетровській області, адреса: м.Дніпро, вул.Лешко Попеля, 14. Членами комісії під час проведення атестування відносно позивача було досліджено атестаційний лист, декларація про доход, послужний список, інформаційна довідка, висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч.5 ст.5 ЗУ «Про очищення влади», інформацію з відкритих джерел.
В протоколі також зазначено, що відповіді надавав не щиро, нестресостійкий, не високий рівень предпідготовки, дуже низький рівень обізнаності та загальної підготовки, морально не стійкий. Займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
Висновок атестаційної комісії про результатами проведеного атестування занесені до атестаційного листа позивача до Розділу IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».
Згідно з інформаційною довідкою від 07.09.2016р., копія якої наявна в матеріалах справи, ОСОБА_2 за період проходження служби до дисциплінарної відповідальності не притягався та не заохочувався. Діючих дисциплінарних стягнень не має.
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_5 № 340 о/с від 01.12.2016 р. «По особовому складу» капрала поліції ОСОБА_2 звільнено відповідно до п.5 ч.1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» (через службову невідповідність), на підставі атестаційного листа від 26.10.2016р.
Надаючи правову оцінку рішенню (висновку) атестаційної комісії №26 ГУНП в Дніпропетровській області про невідповідність позивача займаній посаді, суд зазначає наступне.
2 липня 2015 року Верховна Рада України прийняла Закон України Про Національну поліцію (далі Закон № 580-VІІІ), який набрав чинності 7 листопада 2015 року.
Частиною 1 статті 1 Закону № 580-VІІІ встановлено, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
За визначенням статті 3 Закону № 580-VІІІ у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з ч.1 ст.57 Закону України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII) атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.
У ч.2 ст.57 Закону №580-VIII визначений перелік підстав для проведення атестування поліцейських, до яких належить:
- призначення на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу;
- вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність;
- вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.
Відповідно до ч.3 ст.57 Закону України №580-VIII атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.
Рішення про проведення атестування, згідно з ч.4 ст.57 Закону України №580-VIII приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами.

Частиною 5 статті 57 вказаного Закону передбачено, що порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

На виконання вимог ч.5 ст. 57 Закону України №580-VIII наказом Міністра внутрішніх справ України від 17 листопада 2015 року №1465 була затверджена Інструкція про порядок проведення атестування поліцейських (далі Інструкція №1465).

Пунктом 2 розділу І Інструкції №1465 визначено, що керівники всіх рівнів зобов'язані забезпечити атестування на високому організаційному та правовому рівні з додержанням принципу відкритості (крім випадків, установлених законом) та об'єктивності в оцінці службової діяльності поліцейських, які атестуються.

Розділом ІV Інструкції №1465 визначений порядок організації, підготовки, проведення атестування.

Згідно з пунктом 11 розділу IV Інструкції №1465 атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Інструкції №1465 атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.

За змістом пунктів 7-9 Розділу ІV Інструкції №1465 керівники, які складають атестаційний лист, зобов'язані:

1) ознайомитися з вимогами цієї Інструкції;

2) проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського;

3) вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції;

4) на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист за формою, визначеною в додатку 1 до цієї Інструкції.

В атестаційному листі зазначаються такі відомості про поліцейського, який атестується:

1) результати службової діяльності згідно з функціональними обов'язками;

2) дисциплінованість, принциповість у вирішенні службових питань, уміння будувати свої стосунки з громадянами та колегами по службі, здатність працювати над усуненням особистих недоліків, авторитет у колективі та серед населення;

3) прагнення до вдосконалення службової діяльності, почуття особистої відповідальності, стійкість моральних принципів, сміливість, рішучість, організованість, здатність контролювати власні емоції, поведінка поза службою;

4) володіння іноземними мовами;

5) культура в службі та ставлення до підвищення свого освітнього та культурного рівнів;

6) стан здоров'я та фізична підготовленість, уміння володіти табельною вогнепальною зброєю, прийомами рукопашного бою, спеціальними засобами індивідуального захисту та активної оборони, здатність переносити психофізичні навантаження та труднощі служби;

7) основні найбільш характерні та істотні недоліки в службовій діяльності та особистій поведінці;

8) інші дані, які, на думку керівника, заслуговують на увагу для більш повної характеристики підлеглого;

9) результати проходження підвищення кваліфікації.

Прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків:

1) займаній посаді відповідає;

2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду;

3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність;

4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу ІV Інструкції №1465 з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.

За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.

Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Пунктом 15 Розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків:

1) займаній посаді відповідає;

2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду;

3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність;

4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

При цьому, відповідно до пункту 16 Розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії:

1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій);

2) показники службової діяльності;

3) рівень теоретичних знань та професійних якостей;

4) оцінки з професійної і фізичної підготовки;

5) наявність заохочень;

6) наявність дисциплінарних стягнень;

7) результати тестування;

8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Зміст викладених положень Інструкції №1465 свідчить, що атестування поліцейських включає два етапи: тестування та співбесіду.

Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.

Інструкція №1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди Атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також зясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитись питання.

Згідно з пунктами 20-23 Інструкції №1465 усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом.

У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення.

У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у пункті 15 цього розділу.

Протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.

Відповідно до п.24 розділу IV Інструкції за результатами атестування висновки, зазначені в протоколі атестаційної комісії, заносяться до атестаційного листа, який підписується головою та секретарем комісії та в місячний строк направляється до керівника, якому надано право на призначення поліцейського на посаду та звільнення з посади або зі служби в поліції.

Отже, згідно положень Інструкції №1465, результати тестування обовязково враховуються Атестаційною комісією як один з восьми критеріїв оцінки, однак вони не мають вирішального значення та мають оцінюватись разом з іншими матеріалами, що були подані до атестування.

Суд звертає увагу, що в порушення вищевказаних приписів Закону та Інструкції відповідачем взагалі не проводилось тестування позивача, яке включає в себе професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички, яке необхідне для визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості.

Як свідчить протокол засідання атестаційної комісії №26 ГУНП в Д/о №22 від 26.10.2016р. атестаційній комісії для проведення атестування ОСОБА_2 було надано для дослідження наступні документи щодо позивача: атестаційний лист, декларацію про доход, послужний список (форми №1), інформаційну довідку, висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч.5 ст.5 Закону України «Про очищення влади», інформацію з відкритих джерел.

Рішення атестаційної комісії №26 ГУНП в Д/о за результатами атестування ОСОБА_2 оформлено саме вищевказаним протоколом №22 від 26.10.2016р., згідно з яким комісією було прийняте рішення, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Зазначене рішення мотивоване тим, що відповіді надавав не щиро, нестресостійкий, не високий рівень предпідготовки, дуже низький рівень обізнаності та загальної підготовки, морально не стійкий.

Також до протоколу атестаційної комісії надано Додаток №1 до протоколу №22 від 26.10.2016р., в якому відображено питання, що ставилися ОСОБА_2 на співбесіді, та надані позивачем відповіді на ці питання.

Так з дослідженого Додатку № 1 протоколу №22 від 26.10.2016р., судом встановлено, що позивачу поставлено 9 запитань, з яких питань, які б стосувалися рівня підготовки та обізнаності позивача, його щирості, моральної стійкості, тощо взагалі не містяться, натомість, містяться питання щодо сімейного стану та стану здоровя, тощо.

Таке «вузьке» відображення відповідей, у т.ч. які взагалі не містять змісту професійної діяльності, під час співбесіди атестування неприпустиме в силу наведених вище норм Закону та Інструкції, а головне - виключає прозорість та відкритість процесу співбесіди як етапу атестування, особливо у випадку, коли не проводилось тестування. До того ж, унеможливлює оцінку повноти та обґрунтованості відповідей атестованого.

Суд також вважає необхідним зазначити, що процедура проведення співбесіди, як етапу атестування, повинна бути достатньо прозорою з тим, щоб і сама особа, яка проходить співбесіду, керівники органів поліції, які реалізовують її результати та суд, перевіряючи законність проведеного атестування, могли зясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого атестаційною комісією рішення.

Оскільки негативне рішення атестаційної комісії тягне за собою правові наслідки у вигляді звільнення особи зі служби через службову невідповідність, таке рішення, незалежно від форми його оформлення (протокол, окремий акт тощо), повинно бути мотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мали вплив на його прийняття.

Варто також зауважити, що будь-який орган державної влади зобов'язаний діяти виключно у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (стаття 19 Конституції України).

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Неухильне виконання зазначеної норми Основного закону держави є гарантією дотримання принципу верховенства права та положень, закріплених в Європейській конвенції про захист прав та основоположних свобод людини.

Принцип обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

В Рішенні від 10.02.2010 року у справі Серявін та інші проти України Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

У Рішенні від 27.09.2010 року по справі Гірвісаарі проти Фінляндії зазначено, що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Проте, ані під час судового розгляду даної справи, ані під час проведення атестування та прийняття оскаржуваного висновку щодо позивача, відповідачем не обґрунтовано та на доведено належними доказами той факт, що позивачем під час служби в поліції та органах внутрішніх справ не дотримано основних принципів діяльності поліцейського.

Водночас, судом враховано, що згідно з висновком безпосереднього керівника, що зазначений в атестаційному листі, ОСОБА_2 «…позивач під час проходження служби зарекомендував себе як здібний, ініціативний, професійно підготовлений працівник. У складній обстановці орієнтується швидко, розсудливо, рішення приймає зважено та обдумано. Відзначається витримкою та вмінням доводити розпочату справу до логічного завершення. На критику в свою адресу реагує правильно.

Має належну теоретичну та спеціальну підготовку, свої знання уміло використовує на практиці. В роботі проявляє ініціативу, наполегливість, здатність працювати в умовах обмеженого часу. У спілкуванні з громадянами та колегами ввічливий, тактовний, спосіб життя відповідає задекларованим доходам. При вирішені службових завдань керується виключно інтересами служби, постійно працює над підвищенням свого культурного рівня, вдосконаленням службової діяльності. Доручену ділянку роботи забезпечує в повному обсязі. В колективі користується повагою.

У стройовому відношенні підтягнутий, морально стійкий, зовнішньо охайний. Табельною вогнепальною зброєю, прийомами рукопашного бою, спеціальними засобами індивідуального захисту та активної оборони володіє добре.

За час служби приймав участь в АТО починаючи з грудня 2014 року в районі м.Маріуполь, м. Бахмут Донецької області. Займаній посаді відповідає».

Відповідно до інформаційної довідки від 07.09.2016р., копія якої наявна в матеріалах справи, ОСОБА_2 за період проходження служби до дисциплінарної відповідальності не притягався та не заохочувався. Діючих дисциплінарних стягнень не має.

Згідно з довідкою ГУМВС України в Дніпропетровській області про результати перевірки, передбаченої Законом України «Про очищення влади», в ході перевірки встановлено, що на ОСОБА_2 не поширюється заборона, передбачена частинами 1 та 2 статті 3 Закону України «Про очищення влади»; згідно із витягом з Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України «Про очищення влади», наданим Міністерством юстиції України, інформація щодо ОСОБА_2 відсутня; відповідно до висновку ДПІ у Красногвардійському районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області №14734/10/04-66-1702 від 16.10.2015р. про результати перевірки достовірності відомостей у декларації про майно, доходи, витрати і зобовязання фінансового характеру за 2014 рік указано достовірні відомості щодо наявності майна (майнових прав), набутого ним за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону України «Про очищення влади», які відповідають наявній податковій інформації про майно (майнові права) ОСОБА_2; також, вартість майна (майнових прав), указаного (вказаних) у декларації про майно, доходи, витрати і зобовязання фінансового характеру за 2014 рік, набутого (набутих) ним за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону України «Про очищення влади», відповідає наявній податковій інформації про доходи, отримані ОСОБА_2 із законних джерел; інші заборони, передбачені Законом України «Про очищення влади», на вказану посадову особу не поширюються (а.с.76).

Крім того, судом встановлено, матеріалами справи підтверджується та відповідачем не заперечувалось, що ОСОБА_2 є учасником бойових дій та приймав участь в АТО починаючи з грудня 2014 року в районі м.Маріуполь, м. Бахмут Донецької області, що також підтверджується Посвідченням серії МВ №017297 видане 21.07.2015р.

Отже, досліджені в судовому засіданні матеріали не дають підстав для висновку, що позивач має незадовільні показники з критеріїв, встановлених пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465, а саме, що позивач неналежним чином виконує свої посадові обовязки, має низькі результати службової діяльності, недостатній рівень теоретичних знань та професійних якостей, незадовільну фізичну підготовку.

Суд зауважує, що положення Інструкції №1465 не наділяють атестаційні комісії повноваженнями визначати відповідність особи займаній посаді на підставі власних критеріїв, зокрема, на основі особистих уявлень про мотивацію, чесність, здатність до змін, які мають бути притаманні для поліцейського на певній посаді безвідносно до конкретних показників діяльності.

Крім того, суд звертає увагу на тому, що атестування позивача не було повязане з розглядом питання про можливість його переміщення на вищу (нижчу) посаду.

Зміст атестаційного листа ОСОБА_2 не дає підстави вважати, що рішення про його службову невідповідність приймалось на підставі повного та всебічного розгляду та дослідження всіх матеріалів, що були надані до атестування, і що за результатами розгляду цих матеріалів були встановлені обставини, які свідчать про невідповідність особи позивача критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції № 1465.

За змістом частини 1 статті 69 та частини 1 статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Відповідно до статті 86 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до частини статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінуючи докази, які були дослідженні судом у їх сукупності, та норми чинного законодавства суд дійшов висновку, що рішення (висновок) Атестаційної комісії №26 ГУНП в Д/о від 26.10.2016 року, про те, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, не ґрунтується на вимогах Закону №580-VIII та Інструкції №1465.

У спірних правовідносинах відповідач діяв у межах наданих повноважень, але не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, та необґрунтовано, тобто без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, що оскаржується.

З урахуванням вищезазначеного, позовні вимоги ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення Атестаційної комісії №26 ГУНП в Д/о від 26.10.2016р., зазначене в Розділі IV "Результати атестування (висновок атестаційної комісії)" атестаційного листа, а саме: "4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність", - підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Згідно ч.2 ст.235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Оскільки наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01.12.2016 року № 340 о/с «По особовому складу» в частині звільнення капрала поліції ОСОБА_2, поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП, прийнято на підставі зазначеного вище висновку атестаційної комісії, отже протиправність такого висновку прямо вказує на необґрунтованість прийнятого на його підставі наказу та є підставою для його скасування.

Протиправність наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01.12.2016 року № 340 о/с «По особовому складу» в частині звільнення капрала поліції ОСОБА_2, поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП прямо вказує на наявність правових підстав для поновлення позивача на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області.

В інформаційному листі Вищого адміністративного суду України від 26.05.2010 року № 753/11/13-10 "Про розв'язання спорів, що виникають з відносин публічної служби" зазначено, що під час вирішення спорів зазначеної категорії пріоритетними є норми спеціальних законів, а норми трудового законодавства підлягають застосуванню лише у випадках, якщо нормами спеціальних законів не врегульовано спірних відносин, та коли про можливість такого застосування прямо зазначено у спеціальному законі.

Враховуючи, що Законом України «Про Національну поліцію» не врегульовано питання поновлення на службі, суд вбачає наявними підстави застосування в даному випадку норм Кодексу законів про працю України.

Також, оскільки судовим розглядом справи доведено протиправність звільнення позивача, що спричинило вимушений прогул, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовної вимоги про стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу з 01 грудня 2016 року по дату поновлення на роботі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 256 КАС України постанови суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби виконуються негайно.

Таким чином, постанова суду в частині поновлення ОСОБА_2 на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП та стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу в межах одного місяця - підлягає негайному виконанню.

Щодо позовних вимог в частині, зобовязання Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області внести виправлення до трудової книжки стосовно звільнення позивача, то суд зазначає, що належним способом захисту порушених прав позивача є саме скасування наказу ГУНП в Дніпропетровській області №340 о/с від 01.12.2016 року в частині звільнення капрала поліції ОСОБА_2 на підставі чого відповідач вносить відповідні зміни до трудової книжки, у звязку з чим, позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа без самостійних вимог: Первинна профспілкова організація працівників поліції полку «Дніпро-1» про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на службі, стягнення коштів за час вимушеного прогулу, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Атестаційної комісії №26 Головного управління Національної поліції України у Дніпропетровській області від 26.10.2016р., зазначене в Розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність», яке прийняте стосовно капрала поліції ОСОБА_2, поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП Дніпропетровської області.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №340 о/с від 01.12.2016 року в частині звільнення капрала поліції ОСОБА_2, поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП, за п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» (через службову невідповідність) та поновити ОСОБА_2 на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області.

Зобов'язати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_2 суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 01 грудня 2016 р. по дату поновлення на посаді.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Допустити до негайного виконання постанову в частині поновлення ОСОБА_2 на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку, визначеному ст.254 КАС України.

Відповідно до ст.186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя ОСОБА_1