Справа № 817/1834/16
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2017-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 квітня 2017 р. Р і в н е №817/1834/16

Рівненський окружний адміністративний суд під головуванням судді Сала А.Б. за участю секретаря судового засідання Мідлік А.В. та сторін і інших осіб які беруть участь у справі:

позивача: представник не прибув,

відповідача: представник не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача про роз`яснення рішення у справі за позовом

ОСОБА_1
доУправління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ФОП ОСОБА_2
про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ФОП ОСОБА_2 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 13.03.2017 в задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

10.04.2017 на адресу суду надійшла заява представника позивача про роз'яснення судового рішення.

Як вбачається із змісту вказаної заяви, остання обґрунтована тим, що в процесі ознайомлення та ретельного аналізу мотивувальної частини рішення представник позивача не зумів зрозуміти деякі положення та формулювання по тексту, а саме щодо вживання судом різних назв об'єкта нерухомості та найменування третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Зокрема, вказав, що у мотивувальній частині постанови Рівненського окружного адміністративного суду від 13.03.2017 в частині речень вказано назву об'єкта "Керамзит" замість "Керамбуд". Крім того, незрозумілим на його думку є найменування учасника процесу, яке по тексту вживається у двох варіаціях: як ФОП ОСОБА_2 та як ОСОБА_2, що не є тотожними визначеннями та мають принципово різний статус.

Заявник в судове засідання не прибув, про дату, час і місце розгляду заяви належним чином повідомлений. Водночас, на адресу суду надійшло клопотання про розгляд заяви без його участі.

Відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача теж в судове засідання не прибули, хоча належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду заяви, причини неприбуття суду не повідомили.

Враховуючи неявку в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, відповідно положень ч.6 ст.12, ч.1 ст.4, ч.3 ст.170 КАС України, суд вважає за можливе розглянути заяву про роз'яснення судового рішення без участі представників сторін на підставі наявних доказів та без проведення повного фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених позивачем в основу заяви про роз'яснення судового рішення, суд зазначає наступне.

За приписами частини 1 статті 170 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

При цьому роз'яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню.

Як вбачається із змісту постанови у справі №817/1834/16 від 13.03.2017 - в задоволенні адміністративного позову відмовлено. Таким чином вказане рішення суду не підлягає виконанню.

Більше того, згідно ухвали суду від 14.04.2017 про виправлення описки, що була винесена за заявою представника позивача, судом виправлено описку яка була допущена при формулюванні повного тексту рішення та зазначено, що по тексту постанови від 13.03.2017 у справі №817/1834/16 замість "Охрімчук Галина Іларіонівна" слід читати "ФОП ОСОБА_2", а замість "Керамзит" слід читати "Керамбуд".

Відтак повторне звернення представника позивача до суду із заявою про роз'яснення рішення суду з підстав які були викладені у заяві про виправлення описки розцінюється судом виключно як зловживання представником позивача своїми процесуальними правами.

Керуючись ст. 160, 165, 170 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити представнику позивачу у задоволенні заяви про роз'яснення судового рішення.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Сало А.Б.