Справа № 810/4290/16
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2017-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2017 року № 810/4290/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши у порядку письмового провадження в м. Києві справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Експансія" до Києво-Святошинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Експансія" звернулось до суду з позовом до Києво-Святошинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним, жодних доказів того, що марки акцизного податку вказаних алкогольних напоїв не видавалися безпосередньо виробнику перевіряючі не встановили та не довели. Крім того зазначив, що посадові особи, які приймають продукцію не зобовязані (та це нічим не передбачено) перевіряти кожну марку акцизного податку та звіряти чи вони дійсно видавалися підприємству-виробнику.

Сторони надали суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

На підставі ч. 4 ст. 122 КАС України судом прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Експансія" є юридичною особою, що зареєстрована 30.09.2002 (запис в ЄДР від 30.09.2015 № 0001788), основний вид діяльності за КВЕД - роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.

У червні 2016 року посадовими особами ГУ ДФС у Київській області проведено фактичну перевірку магазину ТОВ «Експансія» за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. Броварська, 2а, з питань додержання субєктами господарювання вимог, встановлених законодавством України у сфері виробництва і обігу підакцизної продукції.

За результатами перевірки складено акт від 16.06.2016 (бланк № 001165).

Перевіркою встановлено, що в реалізації знаходяться алкогольні напої та тютюнові вироби без марок акцизного податку встановленого зразка, які відображені в додатку 1 та № 2 (згідно додатку № 1 алкогольні напої без марок акцизного податку встановленого зразка на загальну суму 421,27 грн., тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка на загальну суму 3557, 65 грн.), чим порушено вимоги ст. 11 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного та плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів».

Також перевіркою встановлено зберігання алкогольних напоїв з метою реалізації, виробництва ТОВ «ЛГЗ «Прайм», маркованих марками акцизного податку, які безпосередньо не видавалися виробником, чим порушено п. 226.9 ст. 226 ПК України та ст. 11 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного та плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів»

За результатами перевірки Києво-Святошинська ОДПІ ГУ ДФС у Київській області на підставі п.п.54.3.3 п.54.3 ст.54 ПК України прийняла податкове повідомлення-рішення від 14.07.2016 №, згідно з яким застосувала до позивача штрафні (фінансові) санкції (штраф) у сумі 34 000 грн.

Позивачем дане податкове повідомлення-рішення оскаржено в адміністративному порядку. Рішеннями ГУ ДФС у Київській області від 29.09.2016 та ДФС України від 12.12.2016 податкове повідомлення-рішення від 14.07.2016 № залишено без змін, а скарги - без задоволення.

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров'я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України, регулюються Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» .

Відповідно до положень статті 11 цього Закону передбачено маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів. Зокрема, ч.1 даної статті передбачено, що маркування алкогольних напоїв, крім продукції, зазначеної у частині другій цієї статті, які реалізуються в Україні, здійснюється таким чином: на лицьовій стороні етикетки кожної пляшки або самої пляшки (іншого посуду) алкогольних напоїв, крім продукції, зазначеної у частині другій цієї статті, які реалізуються через торговельну мережу, в доступній для споживача формі згідно з чинним законодавством про мови вказуються: загальна та власна назви виробу; найменування виробника; знак для товарів і послуг; географічна назва місця виготовлення виробу, якщо найменування виробника не відображає місця розташування суб'єкта господарювання; вміст спирту (% об.); місткість посуду; вміст цукру (якщо це регламентується нормативними документами); позначення нормативного документа (для продукції вітчизняного виробництва, призначеної для реалізації на території України). Штриховий код повинен бути нанесений на видиму сторону етикетки, або контретикетки, або пляшки (іншого посуду). На видимій стороні етикетки, або контретикетки, або корка, або пляшки (іншого посуду) виробу повинні бути зазначені дата виготовлення виробу, код суб'єкта господарювання та номер ліцензії на виробництво.

Виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів передбачено ст.226 ПК України.

Відповідно до п.226.9 ст. 226 ПК України вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари; алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.

Відповідно до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12. 2010 р. № 1251 (надалі - Положення):

Марки встановленого зразка виготовляються на замовлення Міндоходів. Підприємства - виробники та імпортери алкогольних напоїв і тютюнових виробів (далі - покупці марок) подають щомісяця до 10 числа територіальному органові ДФС (далі - продавець марок) для задоволення через два місяці потреби в марках акцизного податку попередню заявку-розрахунок про потребу в марках за їх видами, платіжний документ на перерахування плати за марки з відміткою банку про дату виконання платіжного доручення та звіт про використання марок, придбаних у попередньому місяці.

Марки продаються суб'єктам господарювання, які відповідно до законодавства є платниками акцизного податку з алкогольних напоїв та тютюнових виробів.

Продаж марок вітчизняним виробникам алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюється на підставі: довідки про сплату суми податку, яка розрахована за ставками для готової продукції; заявки-розрахунку кількості марок; звіту про використання марок, придбаних у попередньому місяці, за затвердженою ДФС формою у двох примірниках, один з яких залишається у продавця марок, другий (з відміткою продавця) - у виробника; копії платіжного документа на перерахування плати за марки з відміткою банку про дату виконання платіжного доручення.

Покупець марок веде їх облік за видами і забезпечує схоронність.

Маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюється виробниками зазначеної продукції.

Як слідує з матеріалів справи, позивач не є виробником алкогольної та тютюнової продукції, а здійснює закупівлю алкогольних напоїв у підприємств-посередників чи виробників на підставі укладених договорів для подальшої реалізації через свої магазини.

Також у матеріалах перевірки відсутня інформація від Міндоходів, що марки акцизного збору зазначені в додатках до Акту не видавалися безпосередньо виробнику (імпортеру) зазначеної продукції, згідно програмного забезпечення АС «Акцизні марки».

Щодо тютюнових виробів, то суд зазначає, що згідно абз. 10 п. 11 Правил роздрібної торгівлі тютюновими виробами, затверджених наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України від 24 липня 2002 р. № 218, продаж тютюнових виробів забороняється в упаковках, що містять менше ніж 20 сигарет або цигарок, чи поштучно (крім сигар).

Відповідно до вимог п. 23 Положення № 1251 на тютюнові вироби марки наклеюються:

- на пачки сигарет та цигарок серійного виробництва, сигар, сигарил, а також цигарок, упакованих у сувенірні коробки (незалежно від їх розміру), - у такій спосіб, щоб марки обов'язково розривалися під час відкривання;

- на тютюнові вироби в упаковці, що підлягає обгортанню у поліпропіленову плівку, - під плівку.

Наведене свідчить про відсутність законодавчо встановленого обовязку маркування марками акцизного податку кожної сигари з пачки.

Як слідує з додатку № 1 до акту перевірки від 16.06.2016, позивачем здійснювалася реалізація сигар поштучно.

Щодо інших порушень, викладених в акті перевірки, а саме: реалізацію алкогольних напоїв без марок встановленого зразка на суму 421, 27 грн., то позивачем не надано доказів, які б їх спростовували.

Крім цього, суд звертає увагу, що в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні зазначено, що розрахунок штрафних санкцій додається до нього, однак до суду даний розрахунок не наданий, при цьому позивач у позовній заяві теж зазначає, що його не отримував.

Представником відповідача додано до свого заперечення висновок щодо попередніх розрахункових сум (штрафних ) фінансових санкцій по акту перевірки від 16.06.2016, однак даний розрахунок є нечитабельний, тому суд не має можливості встановити, яким чином була розрахована штрафна санкція, та з чого виходив відповідач визначаючи суму штрафної санкції у розмірі 34 000 грн.

Відповідно до абз. 15 ст.17 Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством. До суб'єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі: виробництва зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, або з використанням тари, що не відповідає вимогам, визначеним частиною першою статті 11 цього Закону, - 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень.

Суд наголошує, що розрахунок штрафної санкції є виключним повноваженням податкового органу, а відтак суд не може підміняти державний орган і вирішувати питання про розмір штрафної санкцій, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частиною 4 статті 55 Конституції України передбачено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Особа, законний інтерес або право якої порушено, може скористатися способом захисту, який прямо передбачений нормою матеріального права або може скористатися можливістю вибору між декількома способами захисту, якщо це не заборонено законом.

Аналогічна позиція висловлена в постанові Верховного Суду України від 07.06.2016 у справі № 806/2256/15 .

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 3 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, відповідно, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На виконання цих вимог відповідач як суб'єкт владних повноважень належних і достатніх доказів, які б спростували доводи позивача, не надав.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, а тому адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

До позовної заяви позивачем додано докази сплати судового збору у сумі 1378, 00 грн.( платіжне доручення від 19.12.2016 № 3657057).

Оскільки суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, відшкодуванню позивачу з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають судові витрати у сумі 1378, 00 грн.

Керуючись ст. ст. 11, 14, 69, 70, 71, 94, 97, 122, 128, 158-163, 167, 254, 257 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 14.07.2016 № НОМЕР_1.

Стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області на користь ТОВ «Експансія» судові витрати у сумі 1378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн. 00 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Лапій С.М.