Справа № 804/3656/16
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2016-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 липня 2016 р. Справа № 804/3656/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретаріОСОБА_2
представника позивача ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Парітет-2000" до Дніпропетровської митниці Державної Фіскальної Служби України про скасування рішень
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Парітет-2000» до Дніпропетровської митниці Державної Фіскальної Служби України в якому позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД:
Рішення № КТ-146-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-147-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-148-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-149-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-150-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-166-2016 від 02.06.2016р.

Рішення № КТ-165-2016 від 02.06.2016р.

Рішення № КТ-164-2016 від 02.06.2016р.

Рішення № КТ-163-2016 від 02.06.2016р.

Рішення № КТ-162-2016 від 02.06.2016р.

Рішення № КТ-160-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-159-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-158-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-157-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-156-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-151-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-152-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-153-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-154-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-155-2016 від 01.06.2016р.

В обґрунтування позову зазначено, що при розмитненні вантажу позивачем (декларант) для митного контролю та митного оформлення товарів, що імпортуються на митну територію України, подано митні декларації, в яких зазначено код товару згідно УКТЗЕД НОМЕР_1. В подальшому відповідачем відібрано проби товару і призначено дослідження з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТЗЕД, та характеристик, необхідних для розрахунку одиниці виміру, необхідної для нарахування акцизного податку. На підставі відповідних висновків спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС відповідачем винесено рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, яким визначено наступні коди товару, а саме: НОМЕР_2 та НОМЕР_3. Позивач із вказаними рішеннями не погоджується, вважає їх протиправними та такими що підлягають скасуванню.

Відповідач надав заперечення в яких зазначив, що оскаржувані рішення винесені на підставі проведеної експертизи, а тому визначення коду УКТ ЗЕД за товарними підкатегоріями НОМЕР_2 та НОМЕР_3 відповідає вимогам законодавства

Представник позивача в судовому засіданні просив позов задовольнити, доводи викладені в позовні заяві підтримав.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у період з 13.03.2016р. по 11.04.2016р. позивачем згідно укладеного із ВАТ «Стерлітамакський нафтохімічний завод» (ОАО «Стерлитамакский нефтехимический завод») (Росія) контракт №05742686 СК/89-15 від 02.12.2015р. придбано товар фракція ізопентанова.

13.03.2016р. на адресу позивача надійшли три вагони-цистерни за номерами №№58164831, 77356491, 58174160, в яких містився вантаж фракція ізопентанова у кількості 122140,00 кг.

14.03.2016р. на вантаж було оформлено Тимчасові митні декларації за номерами відповідно №№ 110010000/2016/001448, 110010000/2016/001444, 110010000/2016/001445.

25.03.2016 року на адресу позивача надійшли сім вагонів-цистерн за номерами №№ 50813286, 58255662, 50532720, 58198441, 58192022, 58251562, 50531284, в яких містився вантаж фракція ізопентанова у кількості 274380кг.

25.03.2016 року на вантаж було оформлено Тимчасові митні декларації за номерами відповідно №№ 110010000/2016/001699, 110010000/2016/001703, 110010000/2016/001701, 110010000/2016/001705, 110010000/2016/001706, 110010000/2016/001707, 110010000/2016/001708.

11.04.2016р. на адресу позивача надійшли десять вагонів-цистерн за номерами №№ 58191461, 50813948, 58261876, 58168519, 58268640, 58263419, 58263401, 50800085, 58262338, 58265133, в яких містився вантаж фракція ізопентанова у кількості 388460кг.

11.04.2016р. на вантаж було оформлено Тимчасові митні декларації за номерами відповідно №№ 110010000/2016/002059, 110010000/2016/002061, 110010000/2016/002062, 110010000/2016/002063, 110010000/2016/002064, 110010000/2016/002066, 110010000/2016/002069, 110010000/2016/002071, 110010000/2016/002072, 110010000/2016/002074.

При розмитненні вантажу позивачем (декларант) для митного контролю та митного оформлення товарів, що імпортуються на митну територію України, було подано митні декларації, в яких зазначено код товару згідно УКТЗЕД НОМЕР_1.

В подальшому відповідачем відібрано проби товару і призначено дослідження з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТЗЕД, та характеристик, необхідних для розрахунку одиниці виміру, необхідної для нарахування акцизного податку.

На підставі відповідних висновків спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС відповідачем винесено наступні рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, яким визначено наступні коди товару:

Рішення № КТ-146-2016 від 31.05.2016р. код товару НОМЕР_2

Рішення № КТ-147-2016 від 31.05.2016р. код товару НОМЕР_2

Рішення № КТ-148-2016 від 31.05.2016р. код товару НОМЕР_2

Рішення № КТ-149-2016 від 31.05.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-150-2016 від 31.05.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-166-2016 від 02.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-165-2016 від 02.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-164-2016 від 02.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-163-2016 від 02.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-162-2016 від 02.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-160-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-159-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-158-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-157-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-156-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-151-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-152-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-153-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-154-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

Рішення № КТ-155-2016 від 01.06.2016р. код товару НОМЕР_3

08.06.2016р. вказані рішення разом із висновками СЛЕД ДФС вручені відповідачем позивачеві.

Відповідно до Закону України «Про митний тариф України» при ввезенні товару за кодом НОМЕР_1 встановлена ставка мита у розмірі 0%, а при ввезенні товарів за кодами НОМЕР_2 і НОМЕР_3 встановлені ставки мита у розмірі 5% і 6% відповідно.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до ст. 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Указом Президента України від 17.05.2002 № 466/2002 "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно пункту «а» ст. 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14.06.1983), що є частиною національного законодавства, Договірна Сторона Конвенції зобов'язується, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності справжньої Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов'язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без яких-небудь доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об'єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України "Про Митний тариф України", класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Частиною 1 ст. 246 Митного кодексу України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

В силу приписів ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ст. 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Митна декларація реєструється та приймається органом доходів і зборів у порядку, що визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (ч. 1 ст. 264 Митного кодексу України).

Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій (ч. 6 ст. 264 Митного кодексу України).

В силу положень частин 3-5 ст. 69 Митного кодексу України товари на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Таким чином, у випадку виникнення у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Разом з тим, порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов'язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) регламентовано Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012р. № 650 (надалі - Порядок № 650).

За визначенням п. 3 розділу І вказаного Порядку класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Посадова особа ПМО чи митного поста згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів (п. 5 Порядку І розділу).

Відповідно до п. 5 Розділу ІІІ у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

Разом з тим, відповідачем не доведено, які саме суперечності виникли у нього щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, зокрема, у чому полягає складність класифікації товару, що зумовило звернення відповідача до Спеціалізованої експертної установи із запитом на вирішення складного питання класифікації.

Крім того, судом встановлено, що додаткових документів (відомостей) відповідач у позивача не витребовував, зокрема, документи щодо технології виготовлення та іншої інформації фірми-виробника.

Також, суд погоджується з твердженнями представника позивача, що дослідження, за яким надано суду Висновки виконано не повно, оскільки в наданих Висновках зазначено, що визначення вмісту ароматичних вуглеводнів за ДСТУ 4019-2001 на даний час не видається можливим через відсутність відповідного обладнання та хроматографічних стандартів. На думку суду встановлення повного компонентного складу могло б суттєво вплинути на результати експертного дослідження з наданням більш повних даних щодо досліджуваних речовин.

Крім того, згідно п. "а" ст. 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, що є частиною національного законодавства, Договірна країна зобов'язується стосовно своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також усі примітки до розділів, труп і субпозицій і не змінювати обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи Отже, дані ТН ЗЕД країни експортера ввезеного товару повинні повністю співпадати з товарними позиціями УКТ ЗЕД країни імпортера. Встановлення іншого коду є порушенням Міжнародної системи опису та кодування товару.

Тому суд вважає правомірним те, що позивач при митному оформленні товару вказав у митних деклараціях саме ті характеристики товару, а також той код товарної позиції, який був зазначений виробником та експортером товару в усіх товаросупровідних документах, що додавались до митної декларації, так як для них застосовуються одні і ті ж правила класифікації для тлумачення та встановлений єдиний обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій.

Зважаючи на викладене вище, суд приходить до висновку, що рішення відповідача про визначення коду товару УКТ ЗЕД іншого, ніж заявлений позивачем, є необґрунтованим та неправомірним, оскільки у поданих митних деклараціях містяться всі необхідні відомості для правильної класифікації товару.

Враховуючи те, що дії відповідача по прийняттю оскаржуваних рішень про визначення коду товару не відповідають ч. 4 ст. 69 Митного кодексу України та вимогам ст.19 Конституції України, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог, а, відтак, визнає рішення про визначення коду товару протиправними та таким, що підлягають скасуванню.

Відповідно до ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч.2 ст.162 КАС України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправним рішення субєкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування рішення чи окремих його положень.

Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Згідно з ч.1 ст.94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Дніпропетровської митниці Державної Фіскальної Служби України про визначення коду товару:

Рішення № КТ-146-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-147-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-148-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-149-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-150-2016 від 31.05.2016р.

Рішення № КТ-151-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-152-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-153-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-154-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-155-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-156-2016 від 01.06.2016р

Рішення № КТ-157-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-158-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-159-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-160-2016 від 01.06.2016р.

Рішення № КТ-162-2016 від 02.06.2016р.

Рішення № КТ-163-2016 від 02.06.2016р.

Рішення № КТ-164-2016 від 02.06.2016р.

Рішення № КТ-165-2016 від 02.06.2016р.

Рішення № КТ-166-2016 від 02.06.2016р.

Стягнути на користь позивача судові витрати в розмірі 2756,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Дніпропетровської митниці Державної Фіскальної Служби України.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 29 липня 2016 року

Суддя ОСОБА_1