Справа № 817/1902/16
Суддя: Гломб Ю.О.
Дата ухвалення: 2017-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 травня 2017 р.Р і в н е 817/1902/16
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гломба Ю.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
до Головного управління ДФС у Рівненській області
про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення моральної шкоди,
В С Т АН О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування наказу від 02.11.2016 №688 "Про дисциплінарне стягнення", стягнення моральної шкоди у розмірі 10000,00грн.

В обґрунтування позову зазначає, що оспорюваний наказ винесено з порушенням частини 2 статті 19, 58 Конституції України, п.15 ст. 11, ст.66, абз. 4 п.3, ст. 69, п.6 ч.2 ст. 73, ст.75, ст. 76 Закону України "Про державну службу". Вказує, що висновок службового розслідування від 13.10.2016, в якому вказано на порушення ним як начальником юридичного управління ГУ ДФС у Рівненській області вимог ст.28 "Про запобігання корупції", сформовано без врахування положень Методичних рекомендацій з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, затверджених Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 14.07.2016 №2. Дисциплінарною комісією Головного управління ДФС у Рівненській області взагалі не наведено жодного обґрунтування виникнення в нього конфлікту інтересів при накладанні резолюції на рішення ДФС України "Про результати розгляду скарги" від 27.07.2016 №15687/6/99-99-10-01-01-25, з огляду на те, що конфлікт реальний чи потенційний виникає лише в разі наявності в особи можливості прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання повноважень. В даному випадку він не мав змоги вплинути на вже прийняте рішення органом ДФС вищого рівня. Також позивач зазначає, що дисциплінарне стягнення застосоване з порушенням строків, визначених в статті 148 Кодексу законів про працю України. Окрім того, неправомірні дії відповідача спричинили значне погіршення здоров'я позивача, внаслідок чого він змушений був проходити амбулаторне лікування в Рівненському обласному центрі психічного здоров'я населення. Прийняття оспорюваного наказу дискредитує позивача як професійного та кваліфікованого керівника.

Позивач в судовому засіданні адміністративний позов підтримав з наведених у ньому підстав, просив задовольнити в повному обсязі.

Відповідач Головне управління ДФС у Рівненській області позов не визнав, подав письмове заперечення (а.с.32-33). Представник відповідача в судовому зсіданні пояснила, що згідно з Наказом ГУ ДФС у Рівненській області №522 від 19.08.2016 з метою встановлення факту наявності чи відсутності у діях начальника юридичного управління ГУ ДФС у Рівненській області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме - неповідомлення про потенційний конфлікт інтересів при настанні обставин, що мали місце 29.07.2015 згідно з інформацією відділу внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Рівненській області від 27.07.2016 №282/17-00-22-1, та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності, наявності вини, характеру та тяжкості проступку, у межах повноважень Дисциплінарної комісії передбачених ст.ст. 65, 69, 71 Закону України "Про державну службу" та у відповідності до Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, затвердженого Постановою КМУ №590 від 13.06.2000, Дисциплінарну комісію ГУ ДФС у Рівненській області зобов'язано провести службове розслідування стосовно начальника юридичного управління ОСОБА_1 Службовим розслідуванням встановлено, що позивач своєчасного (10.08.2015) не повідомив безпосереднього керівника про наявний конфлікт інтересів, а тому в діях ОСОБА_1 наявний склад дисциплінарного проступку, який тривав до моменту повідомлення - 26.01.2016. За результатами службового розслідування Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДФС у Рівненській області 13.10.2016 складено висновок та подання. Окрім того, представник Відповідача зазначила, що позивачем жодним чином не обґрунтовано в чому саме полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. На підставі викладеного просила в задоволені позову відмовити повністю за безпідставністю вимог.

Позивач в судове засідання призначене на 25.04.2017 не прибув, подав клопотання про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання, призначена на 25.04.2017, прибула. Судом поставлено на обговорення питання щодо розгляду справи у порядку письмового провадження. Представник відповідача не заперечила проти розгляду справи в порядку письмового провадження.

За таких обставин, враховуючи клопотання позивача, заслухавши представника відповідача, відповідно до ч.4 ст.122 КАС України, суд перейшов до розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.6 ст.12 та ч.1 ст.41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, повно і всебічно з'ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 в системі органів податкової служби працює з 2007 року (а.с.62-64).

У відповідності до наказу Головного управління ДФС у Рівненській області "Про переведення працівників" від 16.03.2016 №45-о з 24 березня 2016 по даний час працює на посаді начальника юридичного управління Головного управління ДФС у Рівненській області (а.с.66-70).

З матеріалів справи встановлено, що 26.01.2016 позивачем повідомлено про наявність в нього реального та потенційного конфлікту інтересів. Так, підставою для такого повідомлення слугувало надходження згідно з резолюцією керівника до позивача судових справ за позовами ТОВ "Фірми "Рекорд" та ТОВ "Агрофірми "Рекорд" до Дубровицької ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області. В своїй заяві позивач повідомив про те, що посадові особи таких суб'єктів господарювання є близькими особами позивача в розумінні Закону України "Про запобігання корупції" (а.с.49).

Головне управління ДФС у Рівненській області листом від 28.01.2016 повідомило начальника управління правової роботи ОСОБА_1, що за результатами розгляду заяви від 26.01.2016, з метою уникнення конфлікту інтересів під час супроводження справ і ведення претензійно-правової роботи по справі №817/3438/15 за позовом ТОВ "Агрофірми "Рекорд" та по справі №817/3437/15 за позовом ТОВ "Рекорд" доручено в.о. заступника начальника управління - начальника відділу правового супроводження перевірок управління правової роботи ОСОБА_3 (а.с.50).

Судом встановлено, що відділом внутрішньої безпеки Головного управління ДФС у Рівненській області 27.07.2016 внесено керівнику установи подання №282/17-00-22-12 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за невжиття заходів по врегулюванню потенційного конфлікту інтересів начальником юридичного управління ГУ ДФС у Рівненській області ОСОБА_1 (а.с.34-37).

У відповідності до статті 69 Закону України "Про державну службу" подання скеровано суб'єктом призначення на розгляд Дисциплінарної комісії ГУ ДФС у Рівненській області.

Положення про Дисциплінарну комісію та її склад затверджено наказом Головного управління ДФС у Рівненській області від 31.05.2016 №318 "Про дисциплінарну комісію" (а.с.105).

У відповідності до наказів ГУ ДФС у Рівненській області від 19.08.2016 №522 "Про проведення службового розслідування" та №573 від 14.09.2016 "Про продовження терміну проведення службового розслідування" Дисциплінарною комісією з метою встановлення факту наявності чи відсутності у діях начальника юридичного управління ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме неповідомлення про потенційний конфлікт інтересів, при настанні обставин, що мали місце 29.07.2015 згідно з інформацією відділу внутрішньої безпеки Головного управління ДФС у Рівненській області, вказаної у поданні за №282/17-00-22-12 від 27.07.2016, та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності, наявності вини, характеру та тяжкості проступку, у межах повноважень Дисциплінарної комісії, передбачених статтями 65, 69, 71 Закону України "Про державну службу" №889-VIII від 10.12.2015 проведено службове розслідування, за наслідками якого складено висновок від 13.10.2016 (а.с.107-156).

Так, Дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що з врахуванням відсутності дисциплінарних стягнень та наявності позитивної характеристики, на підставі п.10 ст.65, ст.ст. 64-69, 77 Закону України "Про державну службу", ст.147 Кодексу законів про працю України за вчинення дисциплінарного проступку, в частині порушенням ним вимог п.п.1, 2 ч.1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції", а саме неповідомлення з моменту, коли він дізнався (чи повинен був дізнатися) про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів свого безпосереднього керівника протягом періоду з 10.08.2015 по 25.01.2016 включно, що призвело до неналежного виконання посадових обов'язків, начальник юридичного управління Головного управління ДФС у Рівненській області ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани за попереднім погодженням з Регуляторно-правовим Департаментом ДФС України та Департаментом адміністративного оскарження та судового супроводження ДФС України.

З матеріалів дисциплінарного провадження встановлено, що 27.07.2015 згідно з резолюцією начальника ГУ ДФС у Рівненській області ОСОБА_4 рішення ДФС України "Про результати розгляду скарги" ТОВ "Фірма "Рекорд" на податкові повідомлення-рішення Дубровицької об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Рівненській області від 28.04.2015 №000082200, від 03.07.2015 №000092200, від 27.07.2016 №15687/6/99-99-10-01-01-25 розписано із резолюцією "ОСОБА_1 для врахування в роботі", який в свою чергу 29.07.2015 наклав свою резолюцію "ОСОБА_5, до відома", який станом на 08.05.2015 та станом на 29.07.2015 перебував на посаді начальника відділу адміністративного оскарження, і таким чином був (і надалі перебуває) у прямому підпорядкуванні начальника управління ОСОБА_1 згідно з додатку 8 "Положення про управління правової роботи Головного управління ДФС у Рівненській області" наказу ГУ ДФС у Рівненській області від 03.08.2015 №550, із змінами (а.с.171-177). І надалі перебуває згідно наказу ГУ ДФС у Рівненській області № 186 від 05.04.2016 "Про затвердження положення про юридичне управління Головного управління ДФС у області" (а.с.178-179).

Члени Дисциплінарної комісії дійшли висновку, що ОСОБА_1 дізнався про наявний у нього потенційний конфлікт інтересів 29.07.2015, а отже згідно з пунктів 1,2,3,4 ст.28 Закону України "Про запобігання корупції", дізнавшись про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, був зобов'язаний повідомити не пізніше наступного робочого дня, тобто 30.07.2015, свого безпосереднього керівника. Згідно з наданого уточнюючого табеля робочого часу управління правової роботи відділом бухгалтерського обліку ГУ ДФС у Рівненській області начальник управління правової роботи 30.07.2015 перебував на лікарняному (копію листка непрацездатності долучено до матеріалів дисциплінарної справи), тобто наступним робочим днем в даному випадку був день не 30.07.2015 року, а 10.08.2015, коли начальник управління правової роботи приступив до виконання обов'язків. Саме 10.08.2015 він зобов'язаний був повідомити начальника Головного управління ДФС у Рівненській області ОСОБА_4 (оскільки на той момент ОСОБА_4 був його безпосереднім керівником відповідно до наказу ГУ № 203 "Про розподіл обов'язків між керівництвом Головного управління ДФС у Рівненській області" від 16.04.2015) про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів.

Члени Дисциплінарної комісії дійшли висновку, що саме період з 10.08.2015 по 25.01.2016 включно є періодом вчинення дисциплінарного проступку начальником юридичного управління ОСОБА_1, саме за цей весь період ним порушено вимоги пп. 1, 2 частини 1 статті 28 Закону України "Про запобігання корупції".

Наказом Головного управління ДФС у Рівненській області "Про дисциплінарне стягнення" №688 від 02.11.2016, відповідно до наказу від 2/.10.2016 №678 "Про застосування дисциплінарного стягнення" (а.с.180) та подання Дисциплінарної комісії Головного управління ДФС у Рівненській області від 18.10.2016 №3/17-00-07-01-25 (а.с.181-184), на підставі п.10 ч.2 ст.65, ст..ст.66-69, ст.77 Закону України "Про державну службу" за вчинення дисциплінарного проступку в частині неповідомлення безпосереднього керівника не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї потенційного конфлікту, в порушення вимог підпунктів 1, 2 частини першої ст.28 Закону України "Про запобігання корупції", із змінами, та враховуючи обставини, що пом'якшують дисциплінарну відповідальність, а саме: відсутність дисциплінарних стягнень та наявної позитивної характеристики, наданої безпосереднім керівником, оголошено догану начальнику юридичного управління ОСОБА_1 (а.с.8).

Не погодившись з таким рішенням суб'єкта владних повноважень позивач оскаржив його до суду.

Вирішуючи адміністративний спір по суті суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 28 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Згідно з статтею 1 цього Закону:

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Таким чином конфлікт інтересів виникає лише в тому випадку, коли в особи з огляду на обсяг її повноважень є реальна можливість прийняти рішення, вчинити певні дії на користь інших осіб, відносно яких є приватний інтерес.

Рішення ДФС України як центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, про результати розгляду скарги у відповідності до пункту 56.10 статті 56 Податкового кодексу України є остаточним і оскарженню не підлягає.

Таким чином, при надходженні рішення ДФС України "Про результати розгляду скарги" від 27.07.2016 №15687/6/99-99-10-01-01-25 до ОСОБА_1 як керівника юридичного управління ГУ ДФС у Рівненській області не виникає конфлікту інтересів, з огляду на те, що він не мав реальної можливості вплинути на вже прийняте рішення органом ДФС вищого рівня.

У відповідності до положень Методичних рекомендацій з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, затверджених Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 14.07.2016 №2 (далі - Методичних рекомендацій), для терміну конфлікту інтересів характерна наявність трьох об'єктивних компонентів:

- приватний інтерес;

- службове повноваження, представницьке повноваження;

- протиріччя між ними, що впливає на об'єктивність та неупередженість рішень, діяння службової особи.

Висновок службового розслідування не містить детального аналізу обсягу службових повноважень начальника юридичного управління Головного управління ДФС у Рівненській області на предмет можливості виникнення протиріччя між ними та приватним інтересом в майбутньому.

Поза увагою Дисциплінарної комісії залишено і той факт, що судова справа, яка надійшла ГУ ДФС у Рівненській області №817/3071/15 за позовом ТОВ "Фірми "Рекорд" про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Дубровицької ОДПІ від 28.04.2015 №000082200 та від 03.07.2015 №000092200 (які оскаржувались в адміністративному порядку) не була передана для прийняття управлінського рішення позивачу.

Супровід справи №817/3071/15 за позовом ТОВ "Фірми "Рекорд" до Дубровицької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень згідно з резолюцією першого заступника начальника ГУ ДФС у Рівненській області ОСОБА_6 29.09.2015 доручено заступнику начальника управління правової роботи ОСОБА_7, яка передоручила 30.09.2015 представництво інтересів у справі ГДІ відділу правового супроводження перевірок ОСОБА_8

В подальшому представництво інтересів податкового органу здійснювалось заступником начальника відділу правового супроводження перевірок ОСОБА_3, що відображено у висновку службового розслідування.

Вказане свідчить, що навіть при реалізації ТОВ "Фірмою "Рекорд" права на судове оскарження податкових повідомлень-рішень Дубровицької ОДПІ від 28.04.2015 №000082200 та від 03.07.2015 №000092200 вказане не призвело до виникнення в начальника юридичного управління конфлікту інтересів, оскільки всі рішення щодо судового супроводу справи приймались без його відома.

Таким чином, суд вважає необґрунтованим висновок Дисциплінарної комісії, що позивач був зобов'язаний повідомити про потенційний конфлікт інтересів свого безпосереднього керівника на наступний робочий день після отримання рішення ДФС України "Про результати розгляду скарги" від 27.07.2016 №15687/6/99-99-10-01-01-25.

У пункті 2 частини 1 статті 28 Закону України "Про запобігання корупції" законодавцем чітко визначено часові рамки, в які держслужбовець повинен повідомити свого безпосереднього керівника в один робочий день. Якщо особа не повідомила про наявність конфлікту інтересів в цей термін, то саме цей день рахується датою вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, суд погоджується з доводами позивача про те, що неповідомлення про потенційний конфлікт інтересів не є триваючим дисциплінарним проступком.

Також ч. 2 ст. 74 Закону України "Про державну службу" визначено, що дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

У відповідності до п.9 Методичних рекомендацій з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, затверджених Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 14.07.2016 №2 за неповідомлення про потенційний конфлікт інтересів до державного службовця може застосовуватись дисциплінарне стягнення в залежності від ступеня вини особи.

В ході проведення службового розслідування в супереч положенням частини 1 статті 71 Закону України "Про державну службу" ступінь вини позивача як і її наявність не встановлено.

В ході службового розслідування членами Дисциплінарної комісії встановлено, що даний дисциплінарний проступок, що вчинений начальником юридичного управління ОСОБА_1, відповідає одному із видів дисциплінарних проступків, що передбачені частиною 2 статті 65 Закону України "Про державну службу", а саме пункту 10: "подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби".

На підставі частини 3 статті 66 вказаного Закону у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 10 частини 2 статті 65 цього Закону, до нього може бути застосований вид дисциплінарного стягнення - звільнення з посади державної служби.

Дисциплінарна комісія дослідила обставини, що пом'якшують відповідальність начальника юридичного управління ОСОБА_1, а саме, відсутність дисциплінарних стягнень та його позитивна характеристика, та надала пропозицію накласти дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Аналізуючи вищевказані норми Закону України "Про державну службу" суд зазначає, що обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу чітко визначені в ч. 2 ст. 19 Закону, зокрема, на державну службу не може вступити особа, яка:

1) досягла шістдесятип'ятирічного віку;

2) в установленому законом порядку визнана недієздатною або дієздатність якої обмежена;

3) має судимість за вчинення умисного злочину, якщо така судимість не погашена або не знята в установленому законом порядку;

4) відповідно до рішення суду позбавлена права займатися діяльністю, пов'язаною з виконанням функцій держави, або займати відповідні посади;

5) піддавалася адміністративному стягненню за корупційне або пов'язане з корупцією правопорушення - протягом трьох років з дня набрання відповідним рішенням суду законної сили;

6) має громадянство іншої держави;

7) не пройшла спеціальну перевірку або не надала згоду на її проведення;

8) підпадає під заборону, встановлену Законом України "Про очищення влади".

Вказане свідчить, що неправомірним є застосування дисциплінарного стягнення до позивача на підставі п.10 ст.65 Закону, оскільки в ході даного дисциплінарного провадження не встановлено, що позивачем надано недостовірну інформації про вище перелічені обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу.

Судом при прийнятті рішення враховано також наступне.

У листі Національного агентства з питань запобігання корупції від 16.09.2016 №40-07/2085 на лист ГУ ДФС у Рівненській області Агентство роз'яснило, що оскільки Законом України "Про засади і запобігання протидії корупції" не передбачалось чіткого механізму здійснення повідомлення (безпосереднього керівника про конфлікт інтересів), зазначення при прийнятті на роботу в особовій картці стосовно родинних зв'язків з особами, на яких поширюються повноваження відповідної посадової (службової) особи, можна вважати виконанням вимог, передбачених абзацом другим частини 1 статті 9 та абзацом 1 частини 1 статті 27 Закону України "Про запобігання корупції" (а.с.40).

Судом досліджено особову справу позивача та встановлено, що останнім зазначено у автобіографії, що складена 03.06.2014 (а.с.65) відомості про місце роботи та посаду батька позивача - ОСОБА_9, директор ТзОВ "Агрофірма Рекорд".

Наказ Головного управління ДФС у Рівненській області від 02.11.2016 №688 "Про дисциплінарне стягнення" прийнято за результатами розгляду подання Дисциплінарної комісії Головного управління ДФС у Рівненській області від 18.10.2016.

Даним поданням, зокрема, рекомендовано накласти дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани на начальника юридичного управління Головного управління ДФС у Рівненській області ОСОБА_1 за попереднім погодженням з Регуляторно-правовим Департаментом ДФС України та Департаментом адміністративного оскарження та судового супроводження ДФС України.

На виконання ухвали Рівненського окружного адміністративного суду від 07.03.2017 Державною фіскальною службою України листом від 28.03.2017 №4863/5/99-99-10-03-16-1 повідомлено, що рішення щодо погодження/непогодження притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника юридичного управління Головного управління ДФС у Рівненській області ОСОБА_1 не приймалося (а.с.95).

Обставини, що були предметом дисциплінарного провадження мали місце до вступу в дію Закону України "Про державну службу" (01 травня 2016 року).

У відповідності до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність.

Таким чином, для притягнення посадової особи до дисциплінарної відповідальності застосовуються строки, визначені в статті 148 Кодексу законів про працю України, згідно якої дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що наказ Головного управління ДФС у Рівненській області від 02.11.2016 №688 "Про дисциплінарне стягнення" є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст.56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

У постанові Пленуму Верховного суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" № 4 від 31.03.1995, із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного суду №5 від 25.05.2001 та від 27.02.2009 під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Частиною 2 пункту 5 цієї Постанови визначено, що суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Суд погоджується з доводами позивача, що видання відповідачем протиправного наказу про застосування дисциплінарного стягнення негативно вплинуло на його ділову репутацію, стосунки з підлеглими та колегами.

Відразу після прийняття оспорюваного наказу позивач проходив амбулаторне лікування, що підтверджується дослідженою в судовому засідання копією листка непрацездатності Рівненського обласного центрі психічного здоров'я населення (а.с.9).

Разом з тим, суд вважає, що розмір заявленої до відшкодування моральної (немайнової) шкоди не відповідає характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню.

Згідно з ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За приписами ст. 19 Конституції України , органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог в частині скасування рішення суб'єкта владних повноважень, необхідність їх задоволення в повному обсязі та частково позовних вимог про стягнення моральної шкоди.

Судовий збір присуджується на користь позивача у відповідності до ч.3 ст.94 КАС України.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДФС у Рівненській області від 02.11.2016 №688 "Про дисциплінарне стягнення".

Стягнути з Головного управління ДФС у Рівненській області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 1000 грн. (одна тисяча грн.)

В решті позовних вимог - відмовити.

Присудити на користь позивача ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Головного управління ДФС у Рівненській області у розмірі 576,32грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Гломб Ю.О.