Справа № 821/226/17
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2017-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/226/17
13 год. 45 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Хом'якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю.,

за участю:

представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника другого відповідача Табакар В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_4 (позивач) звернувся до адміністративного суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Херсонській області (відповдіач-1) та Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (відповідач-2), в якому, з урахуванням уточнень до позовних вимог, просить:

- визнати незаконними дії Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Херсонській області щодо затвердження та державної реєстрації Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи, які виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, за № ХС 48 будинку за адресою: АДРЕСА_2;

- визнати протиправною бездіяльність Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради щодо проведення перевірки та скасування державної реєстрації декларації про готовність до експлуатації' об'єкта, будівельні роботи які виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, за № ХС 48 будинку за адресою: АДРЕСА_2;

- скасувати державну реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи які виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, зареєстрованої 04.08.15 за № ХС 48 будинку за адресою м. Херсон, вул.. Воровського, 8.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 01.09.16 позивач набув право власності на земельну ділянку загальною площею 0,0529 га за адресою АДРЕСА_3, та на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями та спорудами, розташований на цій земельній ділянці. При перевірці та перенесення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) із залученням АП "Херсонгеоінформ" 10.08.2016року, позивачу стало відомо про порушення його сусідом ОСОБА_5 (вул. Воровського,8) норм містобудівного законодавства, а саме - ОСОБА_5 на земельній ділянці площею 414 кв.м, кадастровий номер НОМЕР_2, яка належить йому на праві власності, збудував самочинну житлову будівлю із прибудовами та спорудами, виходячи за межі належної йому земельної ділянки більш ніж на 12,6 кв.м. без проектної документації та будь-яких дозволів на будівництво. 04 серпня 2015 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції України в Херсонській області затверджена та зареєстрована декларація про готовність до експлуатації об'єкта ХС №48 на житловий будинок з мансардним поверхом і прибудованим гаражем з підвалом за адресою: АДРЕСА_2 за ОСОБА_5. При цьому ОСОБА_5 у поданій декларації надана недостовірна інформація відповідачу-1 щодо земельної ділянки, її площі, отриманих правоустановчих документів, відсутність погодження із сусідами. Згідно технічного паспорту на житловий будинок по АДРЕСА_2 вбачається, що земельна ділянка, що належить на праві власності ОСОБА_5, площею 414 кв.м, а фактично забудовано (під будівлями) 181 кв.м., тротуар - 359 кв.м., житловий будинок літ. "А" з мансардним поверхом загальною площею 217,9 кв. м, житлової площі - 87,1 кв. м, нежитлова площа - 130,8 кв.м. Відповідно технічного паспорту: гараж - літ. "Є", навіс літ. "Ж" і частково житловий будинок літ. "Д" знаходяться на земельній ділянці, яка не відведена ОСОБА_5, а перебуває у власності Херсонської міської ради, без рішення на її відчуження та/або користування, тобто є самозахваченою. При цьому, у декларації від 04 серпня 2015 року № ХС 48 зазначено, що об'єкт будівлі знаходиться на земельній ділянці 540 кв.м, хоч фактично має бути забудовано тільки 414 кв.м., ОСОБА_5 не надано документів на підтвердження збільшення використовуваної земельної ділянки на 126 кв.м. Збудованим будинком та спорудами на земельній ділянці, що відносяться до земель Херсонської міської ради, ОСОБА_5 фактично перегородив доступ до земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3, та належить позивачу, створює перешкоди для проїзду позивачем до власного будинку, а також створює перешкоди для проїзду спеціалізованих служб - машин пожежної, швидкої допомоги, аварійної служби.

25.10.2016 ОСОБА_4 звернувся із заявою до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про проведення перевірки щодо дотримання ОСОБА_5 вимог містобудівного законодавства та скасування декларації про готовність до експлуатації об'єкта. Звернення фізичної особи про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства є відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 однією з підстав для проведення позапланової перевірки. Позивач зазначає, що 25.11.2016 інспектором Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_6 здійснено вихід за адресою: АДРЕСА_2, для перевірки заяви позивача про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт з боку ОСОБА_5 Огляд будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_2, що належить ОСОБА_5, здійснено у присутності позивача з боку вулиці Воровського та із земельної ділянки по АДРЕСА_3. Але актів та інших документів, які зазвичай складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, інспектором не складалось. Повторний вихід на місце перевірки призначено на 29.11.2016 року та надіслано повідомлення ОСОБА_5 29.11.2016 ОСОБА_5 не з'явився на перевірку, його жінка надіслала лист про відсутність ОСОБА_5 на території України, у зв'язку із чим перевірка перенесена на березень 2017 року. Позивач зазначає, що ніякого акту чи іншого документа (протоколу, припису) інспектором не складалось. Також інспектором не було зафіксовано факт порушення меж земельних ділянок шляхом забудови житлового будинку ОСОБА_5 на земельній ділянці ОСОБА_7 Вважає такі дії Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради незаконними у зв'язку з тим, що повідомлення про проведення перевірки було отримано, будь-яких підтверджень про відсутність ОСОБА_5 за межами України також немає.

Представники позивача в судове засідання прибули, позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити, крім того, повідомили суд про подання до Херсонського міського суду цивільного позову до ОСОБА_8 про усунення перешкод в користуванні майном.

Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Херсонській області (відповдіач-1) письмових заперечень проти позову не надало, від представника відповідача-1 надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника Управління, в письмовому провадженні.

Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (відповідач-2) подало клопотання про передачу справи за підсудністю до Херсонського міського суду з посиланням на ч. 1 ст. 22 КАСУ, мотивуючи тим, що у відповідності до ч. 1 ст. 18 КАСУ місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи, у яких однією зі сторін є орган чи посадова особа місцевого самоврядування, посадова чи службова особа органу місцевого самоврядування, крім тих, які підсудні окружним адміністративним судам. Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради є виконавчим органом Херсонської міської ради.

Дане клопотання суд розглянув в судовому засіданні 10.04.17, та протокольною ухвалою відмовив в задоволенні клопотання, роз'яснивши представнику відповідача-1, що стаття 21 КАСУ передбачає, що позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов'язані між собою. Якщо справа щодо пов'язаних вимог територіально підсудна різним місцевим адміністративним судам, то її розглядає один з цих судів за вибором позивача. В даному випадку, справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги - місцевому загальному суду як адміністративному суду, тому справу розглядає окружний адміністративний суд. Згідно ч. 5 ст. 22 КАСУ ухвала про відмову в передачі адміністративної справи з одного адміністративного суду до іншого, постановлена у судовому засіданні, не викладається окремим документом і оскарженню не підлягає. Заперечення проти цього може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Письмових заперечень проти позову відповідач-2 суду не надав. Представник відповідача-2 в судовому засіданні проти позову заперечує, вважає, що всі заходи архітектурно-будівельного контролю Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради щодо проведення перевірки фактів, викладених в заяві ОСОБА_4, вчинило. В лютому 2017 року ОСОБА_5 було направлено повідомлення про дату та час, місце проведення позапланової перевірки, ОСОБА_5 не з'явився на перевірку та не забезпечив присутності уповноваженої особи відповідача-2. Є підстави вважати, що ОСОБА_5 порушив п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Про не допуск до перевірки складено відповідний акт від 21.02.17, матеріали по справі надіслано до Національної поліції для встановлення особи суб'єкта містобудування та притягнення до адміністративної відповідальності. Таким чином, вважає позицію позивача безпідставною та просить суд у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Розглянувши подані документи і матеріали та заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

04 серпня 2015року Управлінням державної архітектурно-будівельну інспекції України в Херсонській області зареєстрована подана замовником ОСОБА_5 декларація про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи які виконувались па підставі повідомлення про початок їх виконання, серія ХС №48 на житловий будинок з мансардним поверхом і прибудованим гаражем з підвалом за адресою: АДРЕСА_2

01.09.16 позивач набув право власності на земельну ділянку загальною площею 0,0529 га за адресою АДРЕСА_3, та на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями та спорудами, розташований на цій земельній ділянці. ОСОБА_5, є сусідом суміжної ділянки, набув право власності на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_2, площею 414 кв.м, кадастровий номер НОМЕР_2, на підставі Договору купівлі-продажу від 15.11.2011. Позивач стверджу, що ОСОБА_5 збудував самочинну житлову будівлю із прибудовами та спорудами, виходячи за межі належної йому земельної ділянки більш ніж на 12,6 кв.м без проектної документації та будь-яких дозволів на будівництво, фактично здійснивши самозахват земельної ділянки, яка належить міській раді.

В рамках децентралізації сфери держархбудконтролю дозвільні та реєстраційні функції у сфері містобудівної діяльності щодо об'єктів, розташованих у межах міста, були передані Держархбудінспекцією України в квітні 2016 року Управлінню з питань держаного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради. Таким чином, саме відповідач-2 отримав повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, зокрема шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок, а також повноваження щодо анулювання (скасування реєстрації) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів на території міста.

25.10.2016 ОСОБА_4 звернувся із заявою до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про проведення перевірки щодо дотримання ОСОБА_5 вимог містобудівного законодавства та скасування декларації про готовність до експлуатації об'єкта.

Як стверджує позивач, 25.11.2016 інспектор Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_6 здійснив виїзд на об'єкт будівництва у АДРЕСА_2, але огляд будівель та споруд ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2, ним вчинено тільки з боку вулиці Воровського та зі сторони позивача, який був присутній при огляді, через відсутність доступу до земельної ділянки ОСОБА_5

ОСОБА_5 було надіслано відповідачем-2 лист про необхідність бути присутнім або забезпечити присутність уповноваженої особи для участі в перевірці дотримання вимог містобудівного законодавства на об'єкті будівництва по АДРЕСА_2, яка відбудеться 29.11.16 об 11 год. 00 хвил.

ОСОБА_5 не з'явився на перевірку та не забезпечив присутності уповноваженої особи.

Як стверджує відповідач-2, ОСОБА_5 не з'явився на перевірку, призначену на 29.11.2016 року у зв'язку із відсутністю на території України, як зазначено в листі ОСОБА_9 Лист ОСОБА_9 суду не надано. В той же час позивач стверджує про те, що ОСОБА_5 нікуди не виїжджав.

Позивачу була надіслана відповідь відповідачем-2 за вих. № 906/01-24 від 19.12.2016 про перенесення перевірки на березень з урахуванням пропозиції забудовника. Актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення контролю, не складалось.

25.01.17 позивач знову звернувся до керівника Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради із заявою про проведення перевірки щодо дотримання ОСОБА_5 вимог містобудівного законодавства та скасування декларації про готовність до експлуатації об'єкта. На дану заяву відповідач-2 листом від 21.02.17 № 274/01-22 відповів, що архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників. Така перевірка була призначена на 21.02.17, але ОСОБА_5 не з'явився на перевірку та не забезпечив присутності уповноваженої особи, складено акт про не допуск до перевірки, матеріали справи надіслано до Національної поліції для сприяння у притягненні ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності. Херсонський відділ ГУ Національної поліції в Херсонській області повідомив, що за вказаною відповідачем-2 адресою АДРЕСА_1, встановити місцезнаходження ОСОБА_5 не представилось можливим.

Відповідач-2 надав в судове засідання 25.04.17 копії направлення № 1-12 від 21.02.17 на проведення перевірки дотримання містобудівного законодавства ОСОБА_5 на об'єкті будівництва за адресою м. Херсон, АДРЕСА_2, копію листа на адресу ОСОБА_5 про необхідність бути присутнім або забезпечити присутність уповноваженої особи для участі в перевірці дотримання вимог містобудівного законодавства на об'єкті будівництва по АДРЕСА_2, в м. Херсоні, яка відбудеться 21.02.17 об 11 год. за адресою м. Херсон, вул. Воровського,8, копію акта від 21.02.17 про недопущення до перевірки, складеного головним спеціалістом ОСОБА_10

Позивач вважає протиправною бездіяльність Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради щодо проведення перевірки та скасування державної реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта за № ХС 48 будинку за адресою: АДРЕСА_2, тому звернувся до суду з позовом, в якому просить також визнати незаконними дії Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Херсонській області щодо державної реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта за № ХС 48 будинку за адресою: АДРЕСА_2, та просить суд скасувати державну реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи які виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, зареєстрованої 04.08.15 за № ХС 48 будинку за адресою м. Херсон, вул.. Воровського, 8.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій, чи бездіяльності органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку".

Зазначені критерії є вимогами для суб'єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускає бездіяльність.

Щодо позовної вимоги визнати незаконними дій Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Херсонській області щодо затвердження та державної реєстрації Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи, які виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, за № ХС 48 будинку за адресою: АДРЕСА_2, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке. Позивач зазначає, що подана в червні 2015 року ОСОБА_5 декларація про готовність до експлуатації житлового будинку з мансардним поверхом і прибудованим гаражем і підвалом у м. Херсоні по АДРЕСА_2, містила недостовірну інформацію щодо земельної ділянки, її площі, отриманих правоустановчих документів, відсутність погодження із сусідами, а згідно технічного паспорту на житловий будинок по вул. Воровського,8 в м.Херсоні вбачається, що у користуванні ОСОБА_5 фактично знаходиться земельна ділянка площею 12,6 кв.м Херсонської міської ради, дана земельна ділянка не була відчужена ОСОБА_5 або надана у користування. На цій самозахваченій земельній ділянці ОСОБА_5 побудовані гараж - літ. "Є", навіс літ. "Ж" і частково житловий будинок літ. "Д". Будівлі ОСОБА_5 по АДРЕСА_2, збудовано за червоною лінією на 0.30 м і на 0.10 м за межами земельної ділянки по АДРЕСА_3, що належить позивачеві. Сама будівля завдовжки 9.72 м на земельній ділянці, що належить Херсонській міській раді та 0.81 м на земельній ділянці по вул. Кременчуцька, 21, в м. Херсоні. Збудованим будинком та спорудами, які побудовані на самовільно захваченій ділянці, ОСОБА_5 перегородив доступ до земельної ділянки позивача, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3, не тільки самого позивача, а й проїзду спеціалізованих служб - машини: пожежної, швидкої допомоги, аварійної служби.

Згідно з ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Управління ДАБІ України в Херсонській області є - територіальним органом Державної архітектурно-будівельної інспекції України утворений відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.04.2014 року № 150.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І-ІІІ категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 6 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", інспекції державного архітектурно-будівельного контролю відмовляють у реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації, якщо така декларація подана чи оформлена з порушенням встановлених вимог.

Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. №461, (в редакції станом на день реєстрації декларації ХС № 48), встановлено, що прийняття в експлуатацію об'єктів, що належать до I-III категорії складності, та об'єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Датою прийняття в експлуатацію об'єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Реєстрація декларації здійснюється з дотриманням вимог Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". Замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 1. Замовник відповідно до закону відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації. Інспекція перевіряє протягом десяти робочих днів з дати подання (надходження) до неї декларації повноту даних, зазначених у ній, та реєструє декларацію. У разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, Інспекція повертає її на доопрацювання з обґрунтуванням підстав повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків, що стали підставою для повернення декларації на доопрацювання, замовник може повторно звернутися до Інспекції для реєстрації декларації. У разі виявлення Інспекцією наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Інспекція письмово повідомляє замовника протягом одного робочого дня з дня такого виявлення. Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) в зареєстрованій декларації або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх Інспекцією до єдиного реєстру. шляхом подання декларації, в якій виявлено технічну помилку або недостовірні дані, в одному примірнику та декларації, в якій враховано зміни. Інспекція здійснює реєстрацію декларації, в якій враховано зміни, згідно з цим Порядком. Відомості щодо внесення даних, зазначених у декларації, в якій виявлено технічну помилку або недостовірні дані, підлягають виключенню з єдиного реєстру в установленому порядку.

У разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією. Інспекція скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п'яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

При цьому, суд звертає увагу на те, що вказаним Порядком не передбачено дослідження Інспекцією достовірності поданих у такій декларації відомостей. Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та постановами Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 N 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" та від 13.04.2011 N 461 "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів" запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які надають право виконувати будівельні роботи на об'єктах будівництва I - III категорії складності та підтверджують готовність об'єкта до експлуатації. Вказаний принцип полягає в тому, що відповідальність за достовірність даних, зазначених замовником у декларації про початок будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації, несе сам замовник, а орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язаний прийняти до розгляду подану декларацію, перевірити повноту даних, зазначених у ній, та прийняти рішення щодо проведення реєстрації декларації. Тобто, функції органу державного архітектурно-будівельного контролю на етапі подання замовником будівництва повідомлення та декларації про початок будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації зведено до перевірки повноти даних, вказаних замовником будівництва у відповідному документі декларативного характеру.

Пунктом 6 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлено, що суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації.

Внесення до декларації про готовність об'єкта до експлуатації недостовірних відомостей може бути виявлене під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю - проведення планових або позапланових перевірок. Оскільки відповідачем-1 не проводилась така перевірка, тому відомості, викладені в декларації ОСОБА_5, ним не перевірялись. Тому доводи позивача про наведення ОСОБА_5 недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, є такими, що містять характер припущень, а не достовірно встановленими фактами.

Приписами ч. 1 ст. 6 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтерес. Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. Суд наголошує, що захист прав здійснюється у разі їх порушення. З цього слідує, що під час розгляду кожної справи суд повинен встановити чи має місце порушення прав позивача, адже без цього не можна виконати завдання судочинства. Якщо позивач не довів факту порушення особисто своїх прав, то навіть у разі, якщо дії суб'єкта владних повноважень є протиправними, підстав для задоволення позову немає. Звернення до суду є способом захисту порушених суб'єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах.

Право на судовий захист, гарантоване статтею 55 Конституції України і конкретизоване в інших законах, передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим. З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення). Тобто, встановлення факту наявності порушення права, свободи чи інтересу особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов'язковим під час судового розгляду.

Підставою для визнання протиправними дій суб'єкта владних повноважень є невідповідність їх вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який вчиняє дії. При цьому, обов'язковою умовою визнання протиправними дій є наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі та якщо таке порушення відбулось у сфері публічно-правових відносин.

Позивач не навів належних аргументів на підтвердження факту порушення його прав внаслідок реєстрації відповідачем-1 декларації про готовність до експлуатації об'єкта, яка була подана ОСОБА_5, що є також окремою підставою для відмови у позовній вимозі. В матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили, що оскаржувана реєстрація декларації, проведена ДАБІ в Херсонській області 04.08.2015, якою підтверджується готовність житлового будинку до експлуатації, будь-яким чином порушує права та охоронювані законом інтереси ОСОБА_4, який до того ж на момент реєстрації декларації ще не був власником будинку за адресою АДРЕСА_3. Таким чином, звертаючись до суду з позовом, позивач, не будучи безпосереднім учасником правовідносин, які виникли з приводу реєстрації Декларації про готовність об'єкта до експлуатації, повинний довести та обґрунтувати наявність порушення в межах спірних правовідносин саме її прав та охоронюваних законом інтересів, тобто, наявність права на позов як складової частини права на судовий захист. Зі змісту позовної заяви та наданих позивачем доказів не вбачається, що позивач має підстави звертатись до адміністративного суду з позовом про скасування реєстрації Декларації від 04.08.2015 ХС № 48.

Викладені обставини виключають можливість задоволення позовних вимог ОСОБА_4, адже в протилежному випадку не відбудеться реалізація завдання адміністративного судочинства - захист прав та інтересів особи у сфері публічно-правових відносин. Якщо позивач не довів факту порушення особисто своїх прав, то навіть у разі, якщо дії суб'єкта владних повноважень є протиправними, підстав для задоволення позову немає. Звернення до суду є способом захисту порушених суб'єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах. На підставі вищевикладеного, суд відмовляє ОСОБА_4 у задоволенні позовних вимог про визнання незаконними дій Управління ДАБІ України в Херсонській області щодо реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації .

Статтею 11 Кодексу передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Щодо вимоги позивача визнати протиправною бездіяльність Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради щодо проведення перевірки та скасування державної реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи які виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, за № ХС 48 будинку за адресою: АДРЕСА_2, суд зазначає наступне. 09.04.2015 прийнято Закон України N 320-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", відповідно до якого повноваження у сфері державного архітектурно-будівельного контролю передані органам місцевого самоврядування. Повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельний контролю в межах міста було передано Управлінню з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (відповідачу-2).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 671 "Деякі питання діяльності органів державного архітектурно - будівельного контролю" Держархбудінспекцією України передано відповідачу-2 відповідні документи, пов'язані з наданням права на виконання підготовчих та будівельних робіт, в тому числі декларації про готовність до експлуатації об'єктів І, II та III категорій складності (акт приймання-передачі документів від 26.04.16 № 13).

Відповідно до ч.2 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Так, постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (Далі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. 3 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 цього Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, за винятком випадків виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт.

Статтею 41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком № 553 визначені повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, серед яких право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації, мають право залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю .

В свою чергу суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт (п. 14 Порядку № 553).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку № 553).

Під час судового розгляду справи встановлено, що на час виходу інспектора в листопаді 2016 року суб'єкт містобудування, що має відношення до даного об'єкта по АДРЕСА_2, з відповідними підтверджуючими документами був відсутній. Доступ до даного об'єкта - житлового будинку із спорудами, у перевіряючого також був відсутній, отже відповідність будівництва затвердженому проекту та декларації про готовність цього об'єкта до експлуатації фактично не перевірялась. На призначений час 29.11.16 ОСОБА_5 або уповноважена особам не прибули для участі в перевірці. Будь-яких підтверджень про обґрунтовані причини відсутності ОСОБА_5 відповідач-2 суду не надав. Листа ОСОБА_9 суду не надано. Представник позивача повідомив суд про те, що ОСОБА_5 живе за адресою АДРЕСА_2, та нікуди не виїжджав. Отже, відповідачем-2 не складався акт про не допуск до перевірки 29.11.16, причини не складання такого акту та невжиття подальших заходів до ОСОБА_5 відповідачем -2 не обґрунтовано. Таким чином, відповдіачем-2 не спростовані доводи позивача про допущену протиправну бездіяльність щодо не проведення перевірки за його заявою.

Що стосується недопуску до перевірки 21.02.17, то суд вважає, що за наслідками такого не допуску повинні бути вжиті також і інші заходи контролю, наприклад, складання припису по відношенню до ОСОБА_5, який вчинив такий не допуск. Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", є підставою для винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та притягнення суб'єкта містобудування до відповідальності шляхом накладення штрафу. Форма припису передбачена в Додатку 3 до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 15.05.2012 N 240, і не містить в якості обов'язкових реквізитів вказівку на паспортні відомості порушника, на чому наполягає представник відповідача-2 в судовому засіданні.

Згідно ст. 2 Закону України від 14.10.1994 № 208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за таке правопорушення, як недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, протягом листопада 2016 року - квітня 2017 року відповідачем-2 не вжито всіх заходів щодо проведення перевірки за заявою позивача. Фактично відповдіачем-2 складено тільки акт про недопуск до перевірки, а інші заходи для досягнення мети здійснити таку перевірку ним не вживались.

Частиною 2 статті 71 КАС України тягар доказування у даній справі покладено саме на Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, як на суб'єкта владних повноважень, який заперечує проти позову. Всупереч припису цієї процесуально-правової норми відповідачем-2 не надано доказів того, що по відношенню до ОСОБА_5 неможливо було складання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та притягнення його до відповідальності за недопущення до перевірки.

Таким чином в ході судового розгляду підтвердився факт протиправної бездіяльності відповідача-2 щодо проведення перевірки проведення перевірки об'єкта за адресою: АДРЕСА_2.

Внаслідок вчиненої бездіяльності не було виявлено наявність або відсутність підстав для скасування декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Оскільки перевірка так і не була проведена, то підстав для скасування декларації у відповідача-2 також ще не виникло, оскільки підставою для скасування декларації є виявлення факту подання позивачем в декларації про готовність об'єкта до експлуатації недостовірних відомостей, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, без отримання містобудівних умов та обмежень, дані про те, що при здійсненні будівельних робіт було істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, що об'єкт будівництва збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а такі факти можуть бути встановлені тільки в ході перевірки.

Тому на день розгляду справи відсутні підстави для скасування реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або зобов'язання відповідача-2 здійснити дії по скасуванню декларації.

Отже, вимоги позивача про скасування державної реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи які виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, зареєстрованої 04.08.15 за № ХС 48 будинку за адресою м. Херсон, АДРЕСА_2, не підлягають задоволенню.

З урахуванням викладеного позов задовольняється частково.

Позивачу відшкодовуються витрати по сплаті судового збору також частково, в сумі 609 грн. 21 коп.

Керуючись ст.ст. 94, 159-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

постановив:

Задовольнити позов ОСОБА_4 частково.

Визнати протиправною бездіяльність Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради щодо проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства громадянином ОСОБА_11 на об'єкті будівництва за адресою м. Херсон, АДРЕСА_2.

Відмовити ОСОБА_4 в задоволенні позову про:

- визнання незаконними дій Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Херсонській області щодо державної реєстрації Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи на якому виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання за №ХС 48 від 04 серпня 2015 року;

- про визнання протиправною бездіяльності Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради щодо скасування державної реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи, які виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, зареєстрованої 04 серпня 2015 року за №ХС 48;

- про скасування державної реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівельні роботи, які виконувались на підставі повідомлення про початок їх виконання, зареєстрованої 04 серпня 2015 року за №ХС 48.

Стягнути з Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_4 (рнокпп НОМЕР_1) витрати по сплаті судового збору в сумі 609 грн. 21 коп. (шістсот дев'ять гривень двадцять одна копійка).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 03 травня 2017 р.

Суддя Хом'якова В.В.

кат. 6.1