Справа № 766/12190/16-а
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2017-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2017 р.м. ХерсонСправа № 766/12190/16-а
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "СанВінд" до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області Запорожець Вікторії Олександрівни про скасування постанови № 1021-04-15-68 від 28.09.2016 р,

встановив:

Приватне підприємство "СанВінд" (далі - позивач) звернулося з адміністративним позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі - відповідач-1, УДАБІ у Херсонській області), головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області Запорожець Вікторії Олександрівни (далі - відповідач-2), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову № 1021-04-15-68 від 28.09.2016 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позовні вимоги обґрунтовує порушенням порядку проведення позапланової перевірки, пропуском строків та відсутності підстав для притягнення до відповідальності за правопорушення в сфері містобудівної діяльності.

У наданих до суду запереченнях на позов відповідача-1 вказує на правомірність застосування до ПП "СанВінд" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки позивачем розроблено проектну документацію на реконструкцію частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: АДРЕСА_1, без вихідних даних на проектування, без врахування доступності маломобільних груп населення, чим порушено ст.ст.29, 31 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності", п.4.1, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", п.6.1.1, п.6.1.2, п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 "Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення", п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 "Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди".

Оскільки від представників позивача та відповідача-1 надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, а відповідач-2 в судове засідання не з'явилася, хоча належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду, суд на підставі ст.ст.122, 128 КАС України ухвалою від 26.04.2017 р. перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. № 553, на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 976 від 08.09.2015 р. та службової записки вхід. № 1021-3.0/61 від 06.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду Стєпанішиної О.Л. щодо проведення перевірки достовірності даних, наведених у поданих дозвільних документах за списком, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області Запорожець В.О. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва - реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: АДРЕСА_1, замовник будівництва - ФОП ОСОБА_3

За результатами перевірки складено акт від 15.09.2016 р., протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.09.2016 р., відповідно до яких встановлено, що проектною організацією ПП "СанВінд" розроблено проектну документацію на реконструкцію частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: АДРЕСА_1, без вихідних даних на проектування, без врахування доступності маломобільних груп населення, чим порушено ст.29, 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п.4.1, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", п.6.1.1, 6.1.2, 6.1.11 ДБН В.2.2017:2006 "Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення", п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 "Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди".

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, головним інспектором нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області Запорожець В.О. винесено постанову від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68, згідно якої ПП "СанВінд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 130500 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача-2, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Положеннями п.8 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Згідно ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Абзацом 1 пункту 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

В силу приписів п.13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас п.14 Порядку № 553 визначає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку № 553).

З матеріалів справи слідує, що позапланова перевірка проводилась на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 р. № 976 та службової записки вхід. № 1021-3.0/61 від 06.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду Стєпанішиної О.Л. щодо проведення перевірки достовірності даних, наведених у поданих дозвільних документах за списком.

Наказ від 08.09.2015 р. № 976 "Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю" є організаційно-розпорядчим документом, який впорядковує роботу територіальних органів ДАБІ України.

Організаційно-розпорядчий документ - це вид письмового документа, у якому фіксують рішення з адміністративних і організаційних питань, а також питань управління, взаємодії, забезпечення і регулювання діяльності органів влади, установ, підприємств, організацій, їх підрозділів і посадових осіб.

Наказ від 08.09.2015 р. № 976 виданий з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю на період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно - будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства".

Зазначений наказ надає повноваження керівникам (їх заступникам) територіальних органів ДАБІ України направляти інспекторів на проведення планових та позапланових перевірок, а також підписувати направлення на перевірки.

Окрім того, згідно п.7 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

В направленні від 09.09.2016 р. № 542 для проведення позапланової перевірки відповідачем-1 зазначено як підставу для проведення перевірки на об'єкті будівництва наказ № 976 від 08.09.2015 р. та службова записка вхід. № 1021-3.0/61 від 06.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду Стєпанішиної О.Л. щодо проведення перевірки достовірності даних, наведених у поданих дозвільних документах за списком.

Дана службова записка стосується, серед іншого, поданої замовником - ФОП ОСОБА_3 29.08.2016 р. декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Тобто, підставою для проведення перевірки стало необхідність перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, що узгоджується з вимогами п.7 Порядку № 533. Тому суд приходить до висновку, що в.о.начальника УДАБІ у Херсонській області правомірно видано направлення від 09.09.2016 р. № 542.

Направлення від 09.09.2016 р. № 542 видано на здійснення позапланової перевірки на "реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: АДРЕСА_1, замовник будівництва - ФОП ОСОБА_3". Саме на даному об'єкті відповідачем-2 було проведено перевірку, результати якої оформлено актом від 15.09.2016 р.

Приписами п.п.16, 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п.21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.09.2016 р. вбачається, що перевірку проведено у присутності керівника проектної організації ПП "СанВінд" ОСОБА_4, інженера технічного нагляду ОСОБА_5, які відмовилися від підписання акту перевірки та отримання його примірника, про що головним інспектором будівельного нагляду здійснено відповідний запис.

У зв'язку з відмовою керівника ПП "СанВінд" від підписання та отримання акту перевірки, відповідачем-1 акт перевірки від 15.09.2016 р., припис від 15.09.2016 р., протокол про адміністративне правопорушення від 15.09.2016 р. направлені позивачу листом від 15.09.2016 р. № 1021-1.13/830і/1.

Враховуючи факт проведення перевірки в присутності керівника ПП "СанВінд", суд вважає безпідставними доводи позивача про порушення його прав внаслідок ненадання направлення на перевірку, неповідомлення про дату та час проведення перевірки.

Також суд критично оцінює тверджень позивача про відсутність підстав для проведення перевірки проектної документації після здачі об'єкта в експлуатацію, оскільки в даному випадку відповідачем-2 перевірка проводилася з підстав необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, яку подано замовником ФОП ОСОБА_3 29.08.2016 р., та у межах встановленого п.7 Порядку № 553 строку - протягом трьох місяців з дня подання декларації.

Суд вважає безпідставним посилання позивача на порушення відповідачем-2 визначеного п.18 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. № 461, 10-ти денного строку, оскільки цей строк стосується перевірки достовірності даних, зазначених у поданій декларації про готовність об'єкту до експлуатації, в той же час стосовно ПП "СанВінд" проводилася перевірка відповідності розробленої позивачем проектної документації вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил.

Доводи позивача про недотримання відповідачем-2 вимог КУпАП суд не бере до уваги, так як в даному випадку ПП "СанВінд" притягнуто до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а не за вчинення адміністративного правопорушення.

Частиною 11 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що штраф може бути накладено на суб'єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше як через три роки з дня його вчинення.

З матеріалів справи слідує, що ПП "СанВінд" розроблено проектну документацію на "Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: АДРЕСА_1" у 2015 році. Порушення, за які позивача притягнуто до відповідальності, встановлено відповідачем-2 15.09.2016 р., а постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено 28.09.2016 р., у зв'язку з цим твердження позивача про порушення відповідачем-2 строків притягнення до відповідальності не ґрунтуються на вимогах законодавства.

Підсумовуючи вищевикладене, суд не вбачає порушень з боку відповідача-2 порядку проведення позапланової перевірки на об'єкті "Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська область, Цюрупинський район, м.Цюрупинськ, пров.Мільничний, 31".

Між тим суд не погоджується з висновками відповідача-2 про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства та накладення штрафу на ПП "СанВінд" за правопорушення у сфері містобудівної діяльності з наступних підстав.

З постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68 вбачається, що ПП "СанВінд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 р. № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР), за порушення ст.ст.29, 31 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності", п.4.1, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", п.6.1.1, п.6.1.2, п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 "Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення", п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 "Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди".

Відповідно до ст.1 Закону № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно ч.1 ст.2 Закону № 208/94-ВР суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Зі змісту постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68 слідує, що відповідачем-2 констатовано розроблення ПП "СанВінд" проектної документації на реконструкцію частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: АДРЕСА_1, без вихідних даних на проектування, без врахування доступності малогабаритних груп населення.

Положеннями ст.29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) визначено, що основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Згідно ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" ці Норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Пунктом 3.17 ДБН А-2.2-3-2014 визначено, що проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Відповідно до п.3.21 ДБН А.2.2-3-2014 реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Згідно п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил. Не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об'єктів - без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об'єктів.

З акту перевірки від 15.09.2016 р., протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.09.2016 р., постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68 вбачається, що відповідач-2 вказує на відсутність звітів про інструментальне обстеження та уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань (в проектній документації не зазначені, в завданні на проектування не вказані).

Однак поза увагою відповідача-2 залишилося те, що згідно абз.2 п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 зазначене обмеження не стосується проектної документації, розробленої на реконструкцію або капітальний ремонт існуючого об'єкта, яка не передбачає зміну його конструктивної системи, додаткові навантаження на підвалини та основи або розробленої на частину існуючого об'єкта (квартиру, окреме приміщення громадського призначення тощо).

Приписами ст.69 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Суд зазначає, що представником позивача надано висновок будівельно-технічного дослідження судового експерта ОСОБА_6 від 20.01.2017 р. № 01/2017, яким встановлено наступне.

Конструктивна система будівлі - це система вертикальних (стіни, стовпи) і горизонтальних (перекриття, елементів, які забезпечують будівлі просторову жорсткість). Конструктивні схеми залежать від типу і розташування вертикальних і горизонтальних елементів несучого кістяка будівлі. Фундаменти, стіни, окремі опори та перекриття є основними несучими елементами будинку. Вони утворюють несучий кістяк - просторову систему, що забезпечує міцність і стійкість будівлі. До складу несучого кістяка можуть входити різні конструктивні елементи, які визначають конструктивну схему будівлі. Основними конструктивними схемами будівлі є: каркасна, безкаркасна з поздовжніми несучими стінами, безкаркасна з поперечними несучими стінами, тощо.

З розділу 2.6 робочого проекту слідує, що будівля житлового будинку в АДРЕСА_1, до реконструкції мала безкаркасну конструктивну схему з продольними несучими стінами. Така сама конструктивна схема передбачена для будівлі після реконструкції. Проектом зміна конструктивної схеми не передбачена.

Проектом (том 1 листи 13, 14) передбачено додаткове утеплення стін системою Сеresit ППС полістиролом товщиною 60 мм та горища мінватою SPODROCK.

Орієнтовна вага системи скріпленої полістирольної теплоізоляції Сеresit становить 10кг/кв. м. Враховуючи, що стіни будинку в АДРЕСА_1 до реконструкції виконані з каменю-вапняку товщиною 400 мм з теплоізоляцією 50 мм, вага 1 кв. м такої стіни складає 530 кг/кв. м. В такому випадку приріст навантаження на несучі конструкції, фундаменти та ґрунти основи становить 1,87 %, тобто, таке, яке можливо знехтувати при розрахунку.

Таким чином для розробленої ПП "СанВінд" проектної документації "Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: АДРЕСА_1" не передбачено зміну конструктивної системи будівлі, створення додаткових навантажень на підвалини та основи, та, відповідно до абз.3 п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 вимога щодо отримання вихідних даних (звітів про інструментальне обстеження, уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань) не стосується.

Що стосується порушення позивачем п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" суд зазначає наступне.

В якості підтвердження даного порушення відповідач-2 посилається на листи ГУ ДСНС України у Херсонській області від 14.09.2016 р. № 77/146432/11із, КП "Олешківський Водоканал" від 21.09.2016 р. № 1021-1.8/1768 про те, що технічні умови на об'єкт будівництва не видавалися.

Відповідно до ст.30 Закону № 3038-VI технічні умови - комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам, зокрема, щодо водо-, тепло-, енерго- і газопостачання, каналізації, радіофікації, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод, телефонізації, телекомунікації, диспетчеризації, пожежної та техногенної безпеки. Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявкою.

Відповідачем-2 під час перевірки встановлено, що відповідно до п.2.3 Пояснювальної записки підпунктом "г" визначено ІІІ ступінь вогнестійкості.

Згідно ДБН В.1.1.7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва" до ІІІ ступеня вогнестійкості відносяться будинки з несучими та огороджувальними конструкціями з природних або штучних кам'яних матеріалів, бетону, залізобетону. Для перекриттів дозволяється застосовувати дерев'яні конструкції, захищені штукатуркою чи негорючими листовими, плитними матеріалами. До елементів покриттів не ставиться вимоги щодо межі вогнестійкості, поширення вогню, при цьому елементи горищного покриття з деревини повинні мати вогнезахисту обробку.

Пунктом 2 наказу МОУ № 771 від 14.11.2013 р. "Про затвердження Правил надання технічних умов до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки", який зареєстровано МЮУ 22.11.2013 р. за № 1988/24520, установлено, що фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у її власності або користуванні, звертається до Державної служби з надзвичайних ситуацій для отримання технічних умов до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки на добровільній основі.

Відповідно до п.5 Правил для одержання технічних умов фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у її власності або користуванні, подає до ДСНС України та її територіальних органів заяву довільної форми, копію містобудівних умов та обстежень забудови, копію ситуаційного плану з визначенням місця розташування земельної ділянки на відповідній території, опитувальний аркуш (додаток 1), у якому викладено відомості про розрахункові параметри об'єкта будівництва.

Згідно п.4.4 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" технічні умови щодо інженерного забезпечення об'єкта будівництва (ТУ) повинні передбачати виключно ті роботи і в тих обсягах, які необхідні для здійснення інженерного забезпечення об'єкта будівництва, що проектується.

Враховуючи те, що елементи конструкцій у відповідності до таблиці 4 ДБН В.1.1.7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва" знаходились у нормованій межі, проектною документацією не передбачалось змін у несучі конструктивні елементи, на об'єкті відсутні дерев'яні конструкції покрівлі, та наміру забудови земельної ділянки у замовника не було, так як не змінились геометричні параметри фундаменту у плані, у ПП "СанВінд" була відсутня необхідність в отриманні технічних умов при оформленні проектної документації. При експлуатації об'єкта отримання технічних умов є обов'язком замовника, що підтверджується технічними умовами від 29.09.2016 р. № 77/14/6734.

Крім того, відповідно до проекту (арк.20-26) такі розрахункові параметри, як, водо-, енерго-, газо- і теплопостачання, системи освітлення, каналізації, телефонізації, пожежної та техногенної безпеки вищевказаного об'єкту після реконструкції не змінилися, а тому, як встановив експерт у висновку від 20.01.2017 р. № 01/2017, в такому випадку отримання додаткових технічних умов не потрібно.

Окремо суд звертає увагу на те, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.09.2016 р. не містить встановленого порушення щодо відсутності технічних умов, отриманих від КП "Олешківський Водоканал". В той же час постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68 таке порушення встановлено, що суперечить п.п.19, 20 Порядку про накладення штрафів у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995 р. № 244, згідно яких при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності наявність чи відсутність правопорушення встановлюється на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За таких обставин висновки відповідача-2 про порушення ПП "СанВінд" вимог п.4.1, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" є безпідставними.

Що стосується порушення позивачем п.6.1.1, п.6.1.2, п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 "Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення", суд зазначає наступне.

У розділі 3 ДБН В.2.2-17:2006 визначено, що доступні для МГН будинки і споруди- будинки і споруди, у яких реалізований комплекс архітектурно-планувальних, інженерно-технічних, ергономічних, конструкційних і організаційних заходів, що відповідають нормативним вимогам щодо забезпечення доступності і безпеки МГН.

Відповідно до п.4.4 ДБН В.2.2-17:2006 проектні рішення об'єктів, доступних для інвалідів, не повинні обмежувати умови життєдіяльності інших груп населення, а також ефективність експлуатації будинків. З цією метою слід проектувати адаптовані до потреб інвалідів універсальні елементи будинків і споруд, які використовуються усіма групами населення. Необхідність застосування спеціалізованих елементів, що враховують специфічні потреби інвалідів, установлюється завданням на проектування.

Згідно п.5.9 ДБН В.2.2-17:2006 для відкритих сходів на перепадах рельєфу рекомендується приймати ширину проступів не менше 0,4 м, висоту підйомів сходинок - не більше 0,12 м. Усі сходинки у зовнішніх сходах у межах одного маршу повинні бути однаковими за формою в плані, за розмірами ширини проступу і висоти підйому сходинок. Поперечний уклон зовнішніх сходинок повинен бути в межах 1-2 %.

Пунктом 5.10 ДБН П.2.2-17:2006 передбачено, що сходи повинні дублюватися пандусами, а за необхідності - іншими засобами підйому та відповідати вимогам ДБН В.2.3-5.

Відповідно до п.6.1.1 ДБН В.2.2-17:2006 у будинку повинен бути як мінімум один вхід, пристосований для МГН, з поверхні землі і з кожного доступного для МГН підземного або надземного переходу, з'єднаного з цим будинком.

Приписами п.6.1.2 ДБН В.2.2-17:2006 визначено, що зовнішні сходи і пандуси повинні мати поручні з урахуванням технічних вимог до опорних стаціонарних пристроїв згідно з чинними нормативними документами. За ширини сходів на основних підходах до будинку 2,5 м і більше слід додатково передбачати розділові поручні. Вхідна площадка при входах, доступних МГН, повинна мати: навіс, водовідвід, а залежно від місцевих кліматичних умов - підігрів, що встановлюється завданням на проектування. Поверхні покриття вхідних площадок і тамбурів повинні бути твердими, не допускати ковзання при намоканні і мати поперечний уклон у межах 1-2 %.

Згідно п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 ширина дверних і відкритих прорізів у стіні, а також виходів із приміщень і з коридорів у сходову клітку повинна бути не менше 0,9 м. При глибині косяка відкритого прорізу більше 1,0 м ширину прорізу слід приймати по ширині комунікаційного проходу, але не менше 1,2 м. Дверні прорізи не повинні мати порогів і перепадів висот підлоги. За необхідності влаштування порогів їх висота або перепад висот не повинні перевищувати 0,025 м.

Суд зазначає, що робочим проектом (арк.12) передбачений вхід для маломобільних груп населення з вулиці без сходів, через ґанкову плиту висотою, меншою 120 мм, передбачено поручень, що відповідає вимогам п.6.1.1 ДБН В.2.2-17:2006. Сходів при вході в будівлю, які в разі їх проектування, регламентує п.6.1.2 ДБН В.2.2-17:2006, проектом не передбачено. Також проектом не передбачено перепаду висот при вході. Згідно висновку експерта від 20.01.2017 р. № 01/2017 фактично при вході в будівлю магазину наявний перепад по висоті менший за 0,025 м.

Завдання на проектування не містить навіс, водовідвід, підігрів, а тому з урахуванням положень п.4.4 ДБН В.2.2-17:2006 доводи відповідача-2 про порушення ПП "СанВінд" вимог п.6.1.2 ДБН В.2.2-17:2006 є безпідставними.

З проектної документації слідує, що поріг вхідної двері відсутній, в процесі будівництва його не облаштували, наявність конструктивного елементу двері гарантує безпечність його використання та не свідчить про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства.

Таким чином суд не вбачає порушень вимог п.6.1.1, 6.1.2, 6.1.1 ДБН В.2.2-17:2006 при розробленні ПП "СанВінд" проектної документації на "Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: АДРЕСА_1".

Що стосується порушень позивачем вимог п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 "Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди", суд зазначає наступне.

Відповідно до п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 у громадських будинках, а також у приміщеннях громадського призначення, вбудованих у будинки іншого призначення, крім розташованих у IVB кліматичній зоні, при кожному зовнішньому вході слід передбачати тамбури для теплового та вітрового захисту. Ширина тамбура повинна перевищувати ширину прорізу не менше ніж на 0,15 м з кожного боку, а глибина тамбура повинна перевищувати ширину полотна дверей не менше ніж на 0,2 м. Мінімальна глибина тамбура - 1,2 м, при користуванні інвалідами та іншими маломобільними групами населення глибина тамбура повинна становити не менше ніж 1,8 м, а його ширина - не менше ніж 2,2 м.

Тамбури допускається не влаштовувати на виходах із будинків та приміщень, якщо ці виходи є лише евакуаційними, а також при входах до неопалюваних приміщень. За відповідного обґрунтування допускається також не передбачати тамбур при зовнішньому вході до приміщення громадського призначення площею до 100 м2 включно. У цьому випадку на вході необхідно передбачати повітряно-теплову завісу та обладнувати зовнішні двері пристроями самозачинення. Місця для відвідувачів та працівників у такому приміщенні, розташовані на відстані не менше 3 м від зовнішніх дверей, необхідно захищати перегородками або екранами від обдування холодним повітрям.

Відповідно до поповерхневого плану будівлі, передбаченого проектом, вхід запроектовано в приміщення 1 (торгова зала), площею 96,24 кв. м (до 100 кв. м). В будівлі передбачено теплі підлоги та пристрої самозачинення вхідних дверей (доводчик). Тому суд вважає, що ПП "СанВінд" не порушено вимоги п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009.

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про протиправність притягнення ПП "СанВінд" до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності згідно постанови від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68.

При цьому суд враховує висновок експерта від 20.01.2017 р. № 01/2017, яким встановлено, що ПП "СанВінд" порушень п.4.1, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", п.6.1.1, п.6.1.2, п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 "Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення", п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 "Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди" не допущено.

Згідно ст.86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Між тим відповідачами належними та допустимими доказами не доведено правомірність прийняття оскаржуваного позивачем рішення.

За таких обставин суд приходить до висновку про протиправність постанови про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 р. № 1021-04-15-68, а тому позовні вимоги ПП "СанВінд" підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.8, 9, 11, 71, 122, 128, 158-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 1021-04-15-68 від 28.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області Запорожець Вікторії Олександрівни про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Бездрабко О.І.

кат. 6.1