Справа № 825/498/17
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2017-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2017 року Чернігів Справа № 825/498/17

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Кашпур О.В.,

за участі секретаря - Пархомчука Д.А.,

представника позивача - Курячого О.П.,

представника відповідача - Приходько О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "Семенівська мануфактура" до Чернігівської митниці Державної фіскальної служби про скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови,

В С Т А Н О В И В:

Позивач 21.03.2017 звернувся з позовом до Чернігівської митниці Державної фіскальної служби і просить скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № 102000010/2017/000005/1 від 13.01.2017, скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 102110001/2017/00007 Чернігівської митниці ДФС.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що статтями 49, 51, 52, 53, 57, 58 МК України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору. Виходячи з аналізу положень ст. 55 Митного кодексу України вбачається, що чинне законодавство України встановлює перелік обставин, які можуть слугувати підставами для прийняття рішення про коригування митної вартості. До них відноситься заявлення неповних та/або недостовірних відомостей про митну вартість товарів, у тому числі невірне визначення митної вартості товарів. Однак, приймаючи Рішення про коригування митної вартості товарів № 102000010/2017/000005/1 від 13.01.2017 Чернігівська митниця ДФС зазначила, що підставою для проведення коригування митної вартості товарів, поставлених на виконання умов контракту, є відсутність у поданих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, в зв'язку з чим на підставі інформації, наявної у митного органу, визначення митної вартості товару було здійснено за резервним методом. З цього приводу позивач зауважує, що виходячи з роз'яснень, наданих Міністерством доходів і зборів України у листі від 07 травня 2014 року № 10441/7/99-99- 10-03-01-17 відомості з інформаційних баз даних Міндоходів мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митницею відповідних рішень та з об'єктивних причин не можуть містити усієї інформації, що стосується суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є беззаперечним доказом для підтвердження висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару.

Крім того, частина 3 ст. 53 Митного кодексу України визначає, якими повинні бути дії митного органу у разі, якщо документи, подані для підтвердження митної вартості товару, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, у такому випадку декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи для підтвердження митної вартості товару. Однак, жодної письмової вимоги щодо надання додаткових документів на адресу декларанта не надходило, що свідчить про те, що документів, поданих на підтвердження митної вартості товару, поставленого на виконання умов контракту, було достатньо для визначення митної вартості товару, заявленого до митного оформлення.

Також позивач зазначає, що якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному з продавцем покупцю. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Враховуючи вказані обставини, позивач вважає, що у Чернігівської митниці ДФС були відсутні підстави для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту) та застосуванні методу визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних товарів, при якому було застосовано цінову інформацію про подібні товари, наявну у митного органу.

Щодо протиправності картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 102110001/2017/00007, то позивач вважає, що її не можна вважати такою, яка прийнята з додержанням положень чинного законодавства України, тобто законною, оскільки Чернігівською Митницею ДФС не було вказано, які саме підстави дають обґрунтовану можливість вважати, що заявлено неповні чи/або недостовірні відомості щодо митної вартості товару, зокрема не вказано які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, а також не зазначено чому саме з документів, які було подано декларантом неможливим є встановлення даних складових. Враховуючи зазначене, позивач вважає, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є протиправними та підлягають скасуванню.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав, просив в їх задоволенні відмовити, зазначив, що до митниці була подана митна декларація № 102110001/2017/200039, яка подавалась після прийняття митницею кваліфікаційного рішення про зміну коду товару, який розмитнювався ПП «Семенівська мануфактура» за МД № 102110001/2016/203776, на що відповідач наголосив. При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості вищевказаного товару та проведенні аналізу поданих до митного оформлення за митною декларацією документів встановлено, що подані до митного оформлення документи не містять усіх складових митної вартості, а саме: надана калькуляція собівартості на товари від 14.11.2016 дійсна на період з 01.08.2016 по 30.09.2016, в той час як відвантаження товару здійснено 01.11.2016 згідно інвойсу; прайс-лист не містить інформації щодо періоду дії цін та країн, на які поширюється дана цінова пропозиція; не надано документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; звіт про оцінку майна від 12.01.2017 №05-07/01/06 не містить цінового аналізу ринку, а в частині 9 розділу 4 Звіту «Основні припущення та обмежуючі умови» заначено, що стан об'єкта оцінки обстежується і оцінюється шляхом візуального натурного огляду, в той час як додатки до звіту не містять фото результати проведеного огляду.

Вищеперелічені факти, на думку митниці, свідчать про те, що подані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, оскільки перевірити достовірність цінової інформації у цьому висновку не має можливості. При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості та прийнятті рішення про коригування митної вартості митницею використовується наявна цінова інформація у Єдиній автоматизованій інформаційній системі Державної фіскальної служби України (далі - ЄАІС) на подібні товари. Митницею використовувались митна декларація від 16.10.2015 № 805130000/2015/013287. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Відповідно до ч. 3 ст. 58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої ст. 57 цього Кодексу. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч. 3 ст. 57 МК України). У зв'язку з відсутністю можливості застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, при здійсненні митної оцінки застосований метод за ціною договору щодо ідентичних товарів. Враховуючи відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, неможливість відповідно до ч. 9 ст. 58 МК України здійснити розрахунки на основі об'єктивних даних, що підтверджуються документально та підлягають обчисленню, митницею здійснене коригування митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення, та винесене рішення про коригування митної вартості.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного:

Встановлено, що Приватним підприємством «Семенівська мануфактура» було укладено Контракт № BSN1-09/2016 від 01.09.2016 із CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD, відповідно до умов якого CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD взяло на себе зобов'язання поставити ПП «Семенівська мануфактура» товари в асортименті, а ПП «Семенівська мануфактура» зобов'язалося оплатити товар згідно з умовами даного Контракту.

Як встановлює стаття 3 Контракту № BSN1-09/2016 від 01.09.2016 поставка товару за даним контрактом здійснюється у повній відповідності з «ІНКОТЕРМС-2010», а умови поставки для кожної партії товару визначаються і узгоджуються сторонами в рахунку-фактурі.

Відповідно до статті 2 Контракту № BSN1-09/2016 від 01.09.2016 загальна кількість і асортимент товару, що підлягає поставці, складається з товарних партій, кількість яких визначається у рахунку-фактурі на кожну партію товару.

Відповідно до інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016 товар поставляється за базисом поставки CFR Одесса (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010», тобто CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD взяло на себе зобов'язання сплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення.

Згідно інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016 та пакувального листа до зазначеного інвойсу, партія товару, яка підлягає поставці, складається з товарів в асортименті загальною вартістю 29077,36 доларів США.

Товар було передано перевізнику, що підтверджується коносаментом № SZ16504852А від 07.11.2016, в якому вказується, що товар прибуде у місце призначення контейнером MSKU8795784.

Кількість та вартість товару, що поставляється, підтверджується також видатковою накладною № 590 від 31.10.2016, яка визначає, що відповідно до інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016 контейнером MSKU8795784 буде здійснено поставку товару у асортименті, загальною вартістю 29077,36 доларів США.

Вказаний товар у порту призначення було отримано ТОВ «Юрія-Груп» відповідно до умов договору №11/11/ЮГ від 11.11.2015 на транспортно-експедиторське обслуговування, укладеного між ПП «Семенівська мануфактура» та ТОВ «Юрія-Груп», яке надає транспортно-експедиторські послуги щодо перевезення експортно-імпортних вантажів по території України, для доправлення його до Чернігівської митниці ДФС для митного оформлення (випуску) товарів.

Між позивачем та ПП «Національні традиції» було укладено договір № 20/10-14/02 від 20.10.2014 про надання послуг по декларуванню товарів, відповідно до якого ПП «Національні традиції» взяло на себе зобов'язання надати ПП «Семенівська мануфактура» послуги по декларуванню товарів, майна, транспортних засобів та інших предметів.

ПП «Національні традиції» 13.01.2017 було подано до Чернігівської митниці митну декларацію № 102110001/2017/200039 та задекларовано товар: трикотажне ворсове полотно з петельним ворсом поперечнов'язаного переплетення з ниток різних кольорів, до складу якого входять: синтетичні волокна поліакрилонітрилу - 55,0±0,5%, волокна вовни - 45,0±0,5% без покриття та просочення. Загальна ширина проби становить 151±1см. TEXTILE-19916м-419 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Торговельна марка: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO Країна виробництва: CN.

Митна вартість товару, який підлягав митному оформленню, визначена позивачем за ціною договору (контракту) відповідно до ст. 58 Митного кодексу України.

На підтвердження заявленої митної вартості товарів, що поставлялися відповідно до умов Контракту, декларантом до митної декларації № 102110001/2017/200039 від 13.01.2017 було подано копії наступних документів:

митної декларації № 102110001/2016/203776 від 16.12.2016;

Контракту № BSN1-09/2016 від 01.09.2016;

інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016;

пакувального листа до інвойсу б/н від 01.11.2016;

видаткової накладної № 590 від 31.10.2016;

відвантажувальної специфікації № BTCN2016590/100590-1 від 03.11.2016;

коносамента № SZ16504852А від 07.11.2016;

калькуляції № BTCN2016590/01 від 14.11.2016;

міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR);

звіту про оцінку майна №05-04/12 від 16.12.2016;

звіт про оцінку майна № 05-07/01/06 від 12.01.2017;

прайс-листа № 100590 від 25.10.2016;

комерційної пропозиції № В-11000 від 25.09.2015;

листа № 11.003/17.11 від 17.11.2016;

листа № BTCN2016590/14 від 14.11.2016;

листа № BTCN2016590/15 від 15.11.2016.

Чернігівською митницею було винесено рішення про коригування митної вартості товарів № 102000012/2017/000005/1 від 13.01.2017, яким позивачу відкориговано митну вартість товарів.

Відповідач у своєму рішенні зазначає, що відповідно до ч. 5 ст. 55 та ч.4 ст. 57 МКУ проведена консультація з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна у митного органу, визначення основи вартості та обміну наявною інформацією щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів.

В рішенні зазначено, що при здійсненні митного оформлення з МД № 102110001/2016/203776 від 16.12.2016 було здійснено відбір проб і зразків. За результатом отриманого висновку СЛ з ПЕ та Д ДФС від 27.12.2016 № 188 прийнято класифікаційне рішення про зміну кодів товарів від 29.12.2016 № КТ-162-2016:

Товар № 1 « - 1. Тканина виготовлена з поліефірних штапельних волокон, змішаних з кардочесаною шерстю (85% поліефірних штапельних волокон, 15 % кардочесана вовна), пофарбована. Випускається в рулонах шириною 150 см, щильністю 485г/м2: TEXTILE-19916м-419 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Торговельна марка: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO Країна виробництва: CN» ставка мита 0% на код : «трикотажне ворсове полотно з петельним ворсом поперечнов'язаного переплетення з ниток різних кольорів, до складу якого входять: синтетичні волокна поліакрилонітрилу - 55,0±0,5%, волокна вовни - 45,0±0,5% без покриття та просочення. Загальна ширина проби становить 151±1см» - зі ставкою мита 8%.

На виконання вимог ч. 3 ст. 53 МКУ декларанту запропоновано додатково подати документи, що підтверджують митну вартість товарів за митною декларацією, а саме: висновки про вартісні характеристики ідентичних та/або подібних товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством.

Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ здійснено перевірку достовірності інформації, що наведена в поданих до митного оформлення документах. За результатами здійсненого аналізу встановлено:

Звіт про оцінку майна № 05-07/01/06 від 12.01.2017 не містить цінового аналізу ринку. В частині 9 розділу 4 Звіту «Основні припущення та обмежуючі умови» заначено, що стан об'єкта оцінки обстежується і оцінюється шляхом візуального натурного огляду, в той час як додатки до звіту не містять фоторезультати проведеного огляду

Надана калькуляція собівартості на товари від 14.11.2016 № BTCN2016590/01 дійсна на період з 01.08.2016 по 30.09.2016, в той час як відвантаження товару здійснено 01.11.2016 згідно інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016;

Прайс-лист № 100590 від 25.10.2016 не містить інформації щодо періоду дії цін. Згідно ст. 3 «Умови поставки» контракту від 02.11.2016 № BZ2/11-2015 та інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016, умовами поставки згідно «Інкотермс-2010» є CFR-UA м. ODESSA. Відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ серед документів, що підтверджують митну вартість товару є документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. На момент митного оформлення не виконані вимоги ч. 2 ст. 53 МКУ, а саме не надано документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Подані до митного оформлення документи відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У митного органу наявна цінова інформація на подібні товари: митна декларація від 16.10.2015 № 805130000/2015/013287.

Митну оцінку товарів здійснено за резервним методом та визначено вартість за одиницю товару: товар № 1 - 3,75 дол. США /кг.

Попередній метод за ціною контракту не застосовано:

за ціною договору щодо товарів, що імпортується - через те, що подані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів;

за ціною договору щодо ідентичних товарів - через відсутність цінової інформації на ідентичні товари;

за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - через відсутність цінової інформації на подібні товари;

на основі віднімання вартості - відсутність основи для віднімання;

на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність основи для додавання.

Також, Чернігівською митницею було складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 102110001/2017/00007, якою ПП «Семенівська мануфактура» відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів задекларованого в митній декларації № 102110001/2017/200039 від 13.01.2017.

Відповідно до ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 ст. 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із ч. 1, 2, 3 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 5 ст. 53 Митного кодексу України передбачено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Частиною 1 ст. 55 МК України визначено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до частин 1- 4 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про те, що митний орган вправі вимагати від декларанта надання додаткових документів на підтвердження митної вартості товару, визначеної в митній декларації та перелік яких наведено в ч. 3 ст. 53 МК України, за наявності обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів. Підставами для витребування у декларанта додаткових документів щодо підтвердження митної вартості товару ч. 3 ст. 53 МК України визначає випадки, якщо документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК України містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Чернігівською митницею зазначено, що підставами вважати, що в наданих до митного оформлення ПП «Семенівська мануфактура» документах відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари стало те, що:

Звіт про оцінку майна № 05-07/01/06 від 12.01.2017 не містить цінового аналізу ринку. В частині 9 розділу 4 Звіту «Основні припущення та обмежуючі умови» заначено, що стан об'єкта оцінки обстежується і оцінюється шляхом візуального натурного огляду, в той час як додатки до звіту не містять фоторезультати проведеного огляду

Надана калькуляція собівартості на товари від 14.11.2016 № BTCN2016590/01 дійсна на період з 01.08.2016 по 30.09.2016, в той час як відвантаження товару здійснено 01.11.2016 згідно інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016;

Прайс-лист № 100590 від 25.10.2016 не містить інформації щодо періоду дії цін. Згідно ст. 3 «Умови поставки» контракту від 02.11.2016 № BZ2/11-2015 та інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016, умовами поставки згідно «Інкотермс-2010» є CFR-UA м. ODESSA. Відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ серед документів, що підтверджують митну вартість товару є документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. На момент митного оформлення не виконані вимоги ч. 2 ст. 53 МКУ, а саме не надано документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Суд вважає, що зазначені обставини не свідчать про те, що надані позивачем документи не містять всіх відомостей щодо числового значення складових митної вартості товару виходячи з наступного.

Щодо посилань відповідача на те, що калькуляція дійсна на період з 01.08.2016 по 30.09.2016, суд вважає їх необґрунтованими, оскільки як свідчить текст калькуляції (а.с. 31-32) калькуляція собівартості складена на період виготовлення товару з з 01.08.2016 по 30.09.2016, в самій калькуляції не визначено період її дійсності. Отже калькуляція собівартості товару підтверджує вартість товарів, що були виготовлені в період, зазначений в калькуляції. Крім того, суд зазначає, що калькуляція не є документом, по якому здійснюється оплата та поставка товару, адже таким підтверджуючими документами є інвойс та коносамент, а сама калькуляція лише розшифровує вартість товару, тобто відповідно до положень ст. 53 МК України калькуляція не є обов'язковим документом для визначення митної вартості товарів, а є допоміжним документом, який надається декларантом на власний розсуд.

Також необґрунтованими суд вважає посилання Чернігівської митниці в рішенні про коригування митної вартості товару на те, що наданий позивачем прайс-лист № 100590 від 25.10.2016 не містить інформації щодо періоду дії цін, оскільки прайс-лист є допоміжним документом, який надається декларантом для підтвердження митної вартості товару на власний розсуд, а отже зазначені підстави для невизнання задекларованої позивачем вартості товару є не достатніми.

Крім того, поставка товару відбувалась на умовах CFR Одесса (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010» передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару, а саме перевезення товару до порту призначення (фрахт). Вказана обставина підтверджується листом CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD № BTCN2016590/14 від 14.11.2016 (а.с. 49, 50), в якому зазначено, що у відношенні товарів відвантажених згідно інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016, коносамент № SZ16504852А від 07.11.2016, контейнер MSKU8795784 вартість морського перевезення включена в ціну товару, вказаного в інвойсі.

Умови поставки за базисом CFR (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010» не передбачають обов'язку страхування товару, CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD як постачальником не здійснювалося страхування вантажу від ризику загибелі або пошкодження під час перевезення, що підтверджується повідомленням № BTCN2016590/15 від 15.11.2016, яким Приватне підприємство «Семенівська мануфактура» було повідомлено, що у відношенні товарів відвантажених згідно інвойсу № BTCN2016590 від 01.11.2016, коносамент № SZ16504852А від 07.11.2016, контейнер MSKU8795784 страхування вантажу не здійснювалось (а.с. 51, 52).

Враховуючи вказані обставини для цілей визначення митної вартості товару, поставленого відповідно до умов контракту № BSN1-09/2016 від 01.09.2016 за інвойсом № BTCN2016590 від 01.11.2016 такі складові митної вартості товару, як витрати на транспортування, навантаження/вивантаження та страхування не потребують додаткового підтвердження та коригування.

В рішенні про коригування митної вартості товару № 102110001/2017/200039 від 13.01.2017 зазначено зокрема, що на виконання вимог ч. 3 ст. 53 МКУ декларанту запропоновано додатково подати документи, що підтверджують митну вартість товарів за митною декларацією, а саме висновки про вартісні характеристики ідентичних та/або ідентичних товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають необхідні повноваження згідно із законодавством.

В судовому засіданні встановлено, що ПП «Семенівська мануфактура» було подано до Чернігівської митниці звіти про оцінку майна №05-04/12/215 від 16.12.2016, виконаний ТОВ «Професіонал» (а.с. 53-75) та № 05-07/01/06 від 12.01.2017 (а.с. 76-105).

Оцінка майна, майнових прав, згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору.

Ціною, згідно з ч. 1 ст. 189 Господарського кодексу України є вираженим у грошовій формі еквівалентом одиниці товару (продукції, робіт, послуг, матеріально-технічних ресурсів, майнових та немайнових прав), що підлягає продажу (реалізації), який повинен застосовуватися як тариф, розмір плати, ставки або збору, крім ставок і зборів, що використовуються в системі оподаткування.

Як визначає ч. 1 ст. 190 Господарського кодексу України на всі види продукції (робіт, послуг) встановлюються вільні ціни, за винятком тих, на які встановлено державні регульовані ціни.

Згідно з ч. 2 ст. 190 Господарського кодексу України вільні ціни визначаються суб'єктами господарювання самостійно за згодою сторін, а у внутрішньогосподарських відносинах - також за рішенням суб'єкта господарювання.

Отже, висновок експерта по своїй суті є лише результатом практичної діяльності фахівця - оцінювача щодо визначення вартості об'єкта оцінювання, в зв'язку з чим він не може містити інформацію про ціноутворення, адже вказані дії знаходяться поза межами професійної діяльності фахівця оцінювача та здійснюються кожним суб'єктом господарювання на власний розсуд.

Згідно попереднього звіту про оцінку майна №05-04/12 від 16.12.2016, виконаного ТОВ «Професіонал», оцінювач вважає, що враховуючи технічний стан об'єкту оцінки, ступінь його експлуатаційної придатності, місце знаходження, пропонування на аналогічні об'єкти та користуючись принципом розумної обережності, оцінювач вважає, що ринкова вартість об'єкту оцінки, що належить ПП «Семенівська мануфактура» з урахуванням мети оцінки за курсом НБУ на 16.12.2016 року складає:

текстиль м.п. 19916,00, - ціна за одиницю товару 1,43 дол. США/шт., всього 28479,04 дол. США та - 748978,41 грн.

Як свідчить звіт про оцінку майна № 05-07/01/06 від 12.01.2017, виконаний ТОВ «Професіонал», оцінювач вважає, що враховуючи технічний стан об'єкту оцінки, ступінь його експлуатаційної придатності, місце знаходження, пропонування на аналогічні об'єкти та користуючись принципом розумної обережності, оцінювач вважає, що ринкова вартість об'єкту оцінки, що належить ПП «Семенівська мануфактура» з урахуванням мети оцінки за курсом НБУ на 12.01.2017 року складає:

текстиль м.п. 19916,00, - ціна за одиницю товару 1,44 дол. США/шт., всього 28679,04 дол. США та - 777580,52 грн.

Отже, суб'єктом оціночної діяльності двома висновками підтверджено ціну товару, наведену в калькуляції, а також перенесену позивачем як складову частини митної вартості товару, суд вважає, що зазначений звіт містить всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та висновки наведені в звіті не спростовані належним чином, а тому суд вважає, що звіти про оцінку майна повинні враховуватись.

З урахуванням вищевикладеного та оскільки митна вартість була підтверджена достовірними документами, які містять відомості про складові вартості, визначені на підставі об'єктивних даних, що піддаються обчисленню, то суд вважає неправомірними висновки відповідача за наслідками вивчення поданих документів для митного оформлення товарів, про відсутність підстав для застосування першого методу (за ціною договору) для визначення митної вартості товару.

Якщо митна вартість не може бути визначена за методом 1 згідно з положеннями МК України, проводиться процедура консультацій з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості, яка була проведена на виконання вимог МК України.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 55 МК України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 59 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

В порушення зазначених норм, спірне рішення не містить посилань на умови поставки встановлені договором (контрактом), обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку). Окрім цього Чернігівською митницею в рішенні не викладено докладної інформації та джерел, які використовувалися контролюючим органом при її визначенні митної вартості товару, а саме не було зазначено митна вартість якого товару бралася за основу, торгова марка, фактурна вартість, країна експорту цього товару, час експорту в Україну, виробник, маршрут транспортування товару та інші комерційні умови поставки.

Судом встановлено, що підставою для коригування показників митної вартості товару, зазначених в митних деклараціях поданих позивачем, стала цінова інформація викладена у Єдиній автоматизованій інформаційній системі Державної фіскальної служби України (ЄАІС). Враховуючи те, що автоматизована система аналізу та управління ризиками з об'єктивних причин не містить усієї інформації, що стосується суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, такі дані не можуть мати першочергового значення у порівнянні з наданими декларантом первинними документами про товар.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про те, що Чернігівською митницею протиправно не застосовано перший метод визначення митної вартості товару за умови наявності документів, що обґрунтовано підтверджують, визначену декларантом ціну товару, а надано перевагу методу визначення митної вартості за ціною на ідентичні товари.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи все викладене вище, а саме те, що декларантом під час проведення митного контролю, одночасно з поданням митних декларацій, відповідачу було подано всі необхідні документи, які відповідають вимогам частини другої ст. 53 Митного кодексу України та чітко ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей щодо даних, які підлягають обчисленню при визначені саме митної вартості товарів та підтверджують ціну товарів, вказану в контракті, суд приходить до висновку про те, що рішення про коригування митної вартості товару та картка відмови в прийнятті митної декларації є протиправними, оскільки винесенні без врахування всіх обставин, за відсутності підстав для відмови в прийнятті митної декларації та митному оформленні товару, а також за відсутності підстав вважати, що митна вартість товару визначена ПП «Семенівська мануфактура» з порушенням вимог митного законодавства, тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи наведене, керуючись ст.160-163 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити в повному обсязі.

Скасувати рішення Чернігівської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № 102000010/2017/000005/1 від 13.01.2017.

Скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 102110002/2017/00007 Чернігівської митниці ДФС.

Присудити здійснені Приватним підприємством "Семенівська мануфактура" () судові витрати в розмірі 3200,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці ДФС (14017, м. Чернігів, пр.. Перемоги, 6, ).

Постанова суду набирає законної сили в порядку статей 167,186 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя О.В. Кашпур