Справа № 725/329/16-а
Суддя: Войтун О. Б.
Дата ухвалення: 2016-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 725/329/16-а
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.04.2016 року Першотравневий районний суд м.Чернівців

в складі:

головуючого судді Войтун О. Б.

при секретарі Ільєвській О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької митниці ДФС про визнання протиправної та скасування постанови від 15 січня 2016 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.485 МК України та закриття адміністративної справи, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Першотравневого районного суду м.Чернівці з вказаним вище адміністративним позовом.

Посилався на те, що постановою заступника начальника Чернівецької митниці ДФС Жижияна І.Є. 15 січня 2016 року його було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1 499 927 грн. 13 коп.

Згідно вказаної постанови ним було вчинено правопорушення - дії спрямовані на ухилення від сплати митних платежів в сумі 499 975 грн. 71 коп., шляхом надання документа - паспорта громадянина Румунії, під час ввезення на митну територію України в режимі «тимчасового ввезення» транспортного засобу марки BMW X5, реєстраційний номер НОМЕР_1, маючи при цьому статус громадянина України.

Разом з тим, вважає постанову Чернівецької митниці ДФС від 15 січня 2016 року незаконною, такою, що підлягає скасуванню через відсутність в його діях складу правопорушення, оскільки його дії були спрямовані на вибір спрощеного порядку митного оформлення, а не на ухилення від сплати митних платежів.

Просив визнати протиправною та скасувати постанову Чернівецької митниці ДФС від 15 січня 2016 року в справі про порушення митних правил №1591/40802/15 та провадження у справі закрити.

Справа слухалась у відсутність сторін по справі, які в судове засідання не з'явилися, хоча належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи.

Від представника позивача - ОСОБА_5 надійшла заява про слухання справи у його відсутність. Позов підтримав та просив його задовольнити.

Представник відповідача Чернівецької митниці ДФС до суду не з'явився, хоча повідомлявся судом про час та місце розгляду справи. Від нього через канцелярію суду найшло заперечення проти позову, у яких просив у задоволенні позову відмовити, а розгляд справи провести у його відсутність.

Дослідивши письмові докази по справі, в тому числі матеріали адміністративної справи за №1591/40802/15 відносно ОСОБА_1 за ст.485 МК України, суд вважає, що адміністративний позов є обґрунтованим, однак підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав:

Відповідно до ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно до ст. 129 Конституції України, ст. 11 КАС України адміністративне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Так, судом встановлено, що 15 січня 2016 року ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення митних правил ст.485 МК України та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, а саме: 1 499 927 грн. 13 коп. (а.с.7-8). Постанова була прийнята на підставі протоколу про порушення митних правил №1591/40802/15 від 24 грудня 2015 року (а.с.4-6).

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, підставою притягнення до адміністративної відповідальності позивача стало те, що ОСОБА_1, маючи статус «резидента», ухилився від сплати митних платежів, передбачених законом України, щодо транспортного засобу марки BMW X5, реєстраційний номер НОМЕР_1, який неодноразово ввозив на митну територію України в режимі «тимчасового ввезення» з використанням документа зі статусом «нерезидент».

Таким чином, відповідач дійшов до висновку про те, що ОСОБА_1 під час переміщення транспортного засобу марки BMW X5 через митний кордон України надав документ - паспорт громадянина Румунії, який є підставою для не сплати митних платежів при ввезені транспортного засобу особистого користування, маючи статус «резидента».

Згідно службової записки начальника Управління адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання орієнтована сума обов'язкових податків і зборів, які необхідно сплатити при ввезенні на митну територію України транспортного засобу марки BMW X5, кузов НОМЕР_2, становить 499975 грн. 71 коп.

Отже, на думку митного органу, позивач вчинив дії спрямовані на ухилення від сплати митних платежів у сумі 499975 грн. 71 коп.

Так, згідно Рішення Конституційного Суду України в справі №1-4/2015 від 31.03.2015 року зазначено, що, Україну проголошено правовою державою, в якій визнається і діє принцип верховенства права (ст. 1, ч. 1ст. 8 Основного Закону України). Складовими принципу верховенства права є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абз. 3 п.4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11 жовтня 2005 року № 8-рп/2005).

Засади митної справи, діяння, які є, зокрема, адміністративними правопорушеннями, та відповідальність за них визначаються виключно законами України (пункти 9, 22 ч. 1 ст. 92 Конституції України). Відповідно до ч.1, 3 ст. 7 Митного кодексу України державна митна справа охоплює встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів тощо.

У Митному кодексі України статтею 70 закріплено такі види митних режимів щодо товарів: імпорт (випуск для вільного обігу), реімпорт, експорт (остаточне вивезення), реекспорт, транзит, тимчасове ввезення, тимчасове вивезення, митний склад, вільна митна зона, безмитна торгівля, переробка на митній території, переробка за межами митної території, знищення або руйнування, відмова на користь держави.

Відповідно до п. 28 ч. 1 ст. 4 МК України - митні правила - встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред'явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем, або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом та іншими законами України.

Як видно із описової частини оскаржуваної постанови у справі про порушення митних правил - порушення митних правил полягає у вчиненні інших протиправних дій спрямованих на ухилення від сплати митних платежів. В той же час, протиправні дії - це дії, що суперечать нормам права, здійснюються всупереч праву; являють собою порушення заборон, зазначених у законах і підзаконних актах, невиконання обов'язків, що виходять із нормативно-правового акта, акта застосування норм права або договору, укладеного на основі закону.

В оскаржуваній постанові - Чернівецькою митницею ДФС України не наведено норм чинного законодавства, які б зобов'язували громадян, які користуються паспортами двох держав (в даному випадку України та Румунії), пред'являти для в'їзду саме паспорт громадянина України.

Крім цього, в даному випадку у оскаржуваній постанові у справі про порушення митних правил не підтверджено доказами та не мотивовано наявність суб'єктивної сторони правопорушення в діях ОСОБА_1 Відповідно до оскаржуваної постанови не вбачається що ОСОБА_1 порушував режим тимчасового ввезення. Саме набуття іноземного громадянства та пред'явлення при перетинанні митного кордону паспорту громадянина Румунії вважаю не може свідчити про намір ухилення від митних платежів.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно зі статтею 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 494 МК України протокол про порушення митних правил, крім визначених законом даних, повинен містити інші необхідні відомості для вирішення справи. Тому, виходячи з п. 2 ч. 1 ст. 497 МК України, якщо у справах про порушення митних правил поряд з особою, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, беруть участь заінтересовані особи, котрі є власниками товарів, транспортних засобів, зазначених у п. 3 ст. 461 цього Кодексу, та які згідно зі ст. 498 МК України мають ті ж права, що й особи, які притягуються до адміністративної відповідальності, в тому числі право оскарження постанови судді, то в протоколі про порушення митних правил обов'язково мають зазначатися відомості про цих осіб, зокрема П. І. Б. та місце проживання для фізичних осіб та найменування і місце знаходження для юридичних осіб. За відсутності вказаних даних суди, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 527 МК України, повинні приймати рішення про проведення додаткової перевірки для встановлення власників товарів і транспортних засобів, оскільки за їх відсутності при розгляді справи суд не в змозі забезпечити дотримання прав цих осіб, наданих їм законом.

Суд вважає, що при наявності у позивача не підробленого, отриманого законним шляхом паспорта громадянина Румунії, що не містить неправдивих відомостей і тому не віднесеного до категорії недійсних або підроблених документів, які надавали позивачу, відповідно достатті 380 Митного кодексу України, підстави вибрати смугу руху, позначену символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначену для переміщення товарів в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню, декларування автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється шляхом вчинення дій.

Крім того, особа, яка здійснює переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України, самостійно обирає смугу руху «зелений» або «червоний» коридор для проходження митного контролю», що встановлено п. 13 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 р. N 451.

Відповідно до пп. 23 п. 1 ст. 4 Митного Кодексу України митне оформлення - це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

При цьому митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується митним органом шляхом проставляння відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії (п. 4 ст. 255 МК України).

Стаття 485 МК України визначає правопорушенням дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів.

Зі змісту ст. 485 Митого кодексу України випливає, що склад вказаного порушення обумовлює наявність в діях декларанта особливої мети - ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, та вини у формі прямого умислу.

Під іншими протиправними діями, митний орган визначив, надання позивачем паспорта громадянина Румунії при наявності у нього громадянства України і віднесення позивача законодавством України до резидентів у зв'язку з невизнанням подвійного громадянства.

Проаналізувавши матеріали справи суд прийшов до переконливого висновку, що такі дії позивача були спрямовані на вибір спрощеного порядку митного оформлення, а не на ухилення від сплати митних платежів.

Висновок про виявлення факту порушення митних правил, що відповідно до ст. 360 МКУ є підставою для порушення справи про порушення митних правил, повинен робитись виключно за умови достатності даних, що вказують на наявність складу правопорушення, елементом якого є вина суб'єкта.

Обставинами, які свідчать про наявність чи відсутність вини правопорушника, є, крім іншого, ступінь складності і неоднозначності класифікації тих чи інших дій та застосування діючого законодавства.

Спір виник в результаті неоднакового розуміння сторонами вимог чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, що призвело до неможливості виробити узгоджене рішення щодо взаємних прав та обов'язків.

При таких обставинах,вважаю, що відповідач повинен був керуватися наступними положеннями ч. 4. ст. 3 МК України і прийняти рішення на користь позивача: «У разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов'язків посадових осіб митних органів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь митного органу, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян».

Таким чином, з урахуванням вказаних вимог закону, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад порушення митних правил, оскільки обов'язковою ознакою складу адміністративного правопорушення є наявність вини в діяннях особи, що не було доведено Чернівецькою митницею ДФС при винесенні постанови від 15 січня 2016 року.

Відповідно до ст. 531 МК України підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: 1) відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; 2) необ'єктивність або неповнота провадження у справі або необ'єктивність її розгляду; 3) невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; 4) винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; 5) неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; 6) накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом.

Як вбачається із змісту ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно ст.162 КАС України, в разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання не чинним рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення.

За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, оскільки відповідачем не надано доказів, передбачених ст. 251 КУпАП та ст. 69 КАС України щодо спростування доводів позивача та доведеності наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для задоволення позову в частині вимог позивача про закриття провадження у справах про порушення митних правил, виходячи з наступних підстав:

Так, ч. 1 ст. 522 МК України передбачено, що справи про порушення митних правил передбачених ст. 485 МК України розглядаються органами доходів і зборів.

Отже, вирішення питання щодо закриття провадження у справі про порушення митних правил за ст. 485 МК України не відноситься до компетенції суду, а входить до обов'язків відповідача та реалізується в процесі здійснення ним провадження у справі про порушення митних правил, суд в даному випадку лише перевіряє відповідність прийнятного органом доходів і зборів рішення вимогам чинного законодавства.

Оскільки судом не розглядалась справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, а тому не в компетенції суду закривати відносно нього справу.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 458,485,495,531 МК України, ст.ст. 8,33,38,165-1,247,251,278,280 КУпАП, ст.ст.2,6, 8, 9, 10, 11, 69,70, 71, 72, 79, 86, 122, 158-163, 167, 171-2 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову №1591/40802/15 від 15 січня 2016 року в справі про порушення митних правил, якою ОСОБА_1 притягнено до відповідальності за ст.485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1 499 927 грн. 13 коп.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на постанову суду подається у 10-ти денний строк з моменту її проголошення до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Першотравневий районний суд м. Чернівці. У разі застосування судом ч.3 ст.160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом 10 днів з дня отримання копії постанови, з одночасним надісланням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Войтун О. Б.