Справа № 821/683/17
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2017-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

04 травня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/683/17
Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Кузьменко Н.А., розглянувши матеріали адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» до Новокаховського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про скасування постанови в частині, -

встановив:

03 травня 2017 року до Херсонського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» до Новокаховського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області з позовними вимогами про скасування постанови в частині, а саме:

- скасувати постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження ВП№21456540 від 17.09.2010 року, виданої відділом державної виконавчої служби Новокаховського міського управління юстиції в частині накладення арешту на майно, а саме на нежиле приміщення, кафе-магазин «Каштан», що знаходиться за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, пр. Дніпровський, б.291/1

Згідно п. 5 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 1 статті 99 КАС України, встановлено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно положень ч. 3 ст. 99 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до вимог ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Згідно положень ч. 1, 2 ст.181 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

В адміністративному позові представник позивача зазначив, що 10 квітня 2017 року при зверненні до нотаріуса стало відомо, що на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки за Іпотечним договором від 12.12.2007 року накладено арешт постановою ВП№21456540 від 17.09.2010 року.

Отже, про порушення нею своїх прав та інтересів, через арешт предмета іпотеки, позивач знав 10 квітня 2017 року, але до суду звернувся 27 квітня 2017 року (штемпель 27.04.17 на поштовому конверті, яким надійшло поштове відправлення №520).

Відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

За приписами 181 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тут йдеться не про те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася або повинна була дізнатися про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Таким чином, позивачем пропущено десятиденний строк звернення до суду, передбачений ст. 181 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст. 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі, однак в даному випадку позивач не заявила такого клопотання .

Окремо суд звертає увагу на ч.4 ст.102 КАС України, за якою правила даної статті не поширюються на строки звернення до адміністративного суду.

Дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб'єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Виходячи з вищевикладеного, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Однак, позивач, не порушує питання поновлення строків звернення до адміністративного суд за правилами ст.181 КАС України.

Жодних належних доказів, які заважали в період з 10 квітня 2017 року до 20 квітня 2017 року подати до суду відповідний адміністративний позов представник позивача суду не надав.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Плахтєєв та Плахтєєва проти України» (заява №20347/03, §35) визначено, що «…пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом ... Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності…».

В питаннях пов'язаних із застосуванням строків давності Європейський суд з прав людини висловив свою позицію в справі «Олександр Волков проти України» (Заява N 21722/11 остаточне рішення від 27 травня 2013 року, §137), вказавши, що «… строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними ... Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.»

Відповідно до вимог п. 9 ч.1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Згідно ч.3 ст.155 КАС України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких позовна заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Враховуючи, що позивач пропустив десятиденний строк подання позовної заяви, а підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними не має, суддя дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 99, 100, 155, 160, 165, 181 КАС України, суддя, -

ухвалив:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» до Новокаховського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про скасування постанови в частині - залишити без розгляду.

Копію ухвали разом з адміністративним позовом та всіма додатками до нього надіслати позивачу.

Повернути позивачу судовий збір в сумі 1600,00 грн відповідно до платіжного доручення №10088 від 18.04.2017 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги в п'ятиденний строк з дня її отримання.

Суддя Кузьменко Н.А.

кат. 11.5.