Справа № 818/1617/16
Суддя: Григоров А.М.
Дата ухвалення: 2017-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2017 р.Справа № 818/1617/16
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Григорова А.М.

Суддів: Подобайло З.Г. , Тацій Л.В.

за участю секретаря судового засідання Гришко Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Сумигаз" на постанову Сумського окружного адміністративного суду від 23.01.2017р. по справі № 818/1617/16

за позовом Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Сумигаз"

до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач, Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації "Сумигаз" звернувся, до суду з позовом про визнання протиправним та скасування постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про накладення штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності № 59 від 14.11.2016 року. В обґрунтування позову заявляє, що в червні 2016 року відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва по пров. Інститутському 34 в м. Суми. Посадовою особою відповідача зроблено висновок про зазначення позивачем в декларації про початок виконання будівельних робіт недостовірної інформації щодо підстав використання земельної ділянки для будівництва. В зв'язку з цим зроблено висновок про здійснення самочинного будівництва. За наслідками перевірки відповідачем 14.11.2016 винесено постанову про застосування до позивача штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 130 500 грн.

З даною постановою позивач не погоджується та вважає її протиправною. ПАТ "Сумигаз" було оскаржено рішення відповідача про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та припис, винесений за наслідками перевірки. Постановою Сумського окружного адміністративного суду від 03.11.2016 в задоволенні позову відмовлено. Постанова суду оскаржена позивачем, в зв'язку з чим подано клопотання про перенесення розгляду матеріалів про притягнення товариства до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Відповідач 14.11.2016 в задоволенні клопотання відмовив. 22.11.2016 позивач отримав поштою постанову про застосування штрафу від 14.11.2016. Вважає, що постанова винесена передчасно, до набрання чинності постановою суду та за відсутності представників ПАТ "Сумигаз". Порушення процедури проведення перевірки не породжує правових наслідків.

Позивач зазначає, що під час перевірки йому не було надано для ознайомлення наказ про призначення перевірки. В порушення вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю перевірку призначено після спливу шести місяців після подання декларації, а не протягом трьох, як це передбачено. Перевірка проводилась не у присутності представника суб'єкту містобудування. Прокол направлено на адресу товариства поштою, він має суттєві недоліки. Так, не зазначено посаду керівника юридичної особи, щодо якої його складено. Постанова винесена тією ж особою, яка проводила перевірку, складала акт та припис, а не керівником інспекції, як це передбачено. Права позивача при проведені перевірки та розгляді матеріалів про притягнення його до відповідальності суттєво порушені відповідачем.

Також, вважає, що відсутні підстави для застосування до позивача штрафних санкцій. Зробивши висновок про здійснення позивачем самочинного будівництва, відповідач не вказав за якою саме ознакою об'єкт будівництва відноситься до нерухомого майна. Крім того, газопровід не є самостійною річчю, а тому не є окремим об'єктом нерухомого майна та не може визнаватися самочинним будівництвом.

Вказує, що позивачем не вчинено правопорушення. До подання декларації про початок виконання будівельних робіт із зовнішнього газопостачання багатоквартирного будинку позивач набув право користування земельною ділянкою відповідно до договору технічного користування земельною ділянкою для газифікації об'єкта від 01.12.2015. Висновок відповідача про внесення позивачем до декларації недостовірних відомостей є необґрунтованим. На підставі цього просить визнати протиправним та скасувати постанову про накладення штрафу № 59 від 14.11.2016.

Постановою Сумського окружного адміністративного суду від 23.01.2017 року в задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Сумигаз" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про визнання протиправною та скасування постанови № 59 від 14 листопада 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності - відмовлено в зв`язку з необґрунтованістю.

Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації "Сумигаз", не погоджуючись з вказаним рішенням суду, подало апеляційну скаргу на зазначену постанову. В апеляційній скарзі вказує, що приймаючи рішення суд першої інстанції допустив порушення норм матеріального та процесуального права. Просить скасувати постанову Сумського окружного адміністративного суду від 23.01.2017 року у справі № 818/1617/16 та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов ПАТ «Сумигаз» задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав обґрунтування та вимоги апеляційної скарги та наполягав на її задоволенні.

Відповідача в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлений заздалегідь та належним чином.

Представником відповідача, до суду, подано письмове заперечення проти апеляційної скарги, в якому просять в задоволенні апеляційної скарги ПАТ «Сумигаз» на постанову Сумського окружного адміністративного суду від 23.01.2017 року відмовити в зв'язку з необґрунтованістю.

Відповідно до ст. 195 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивачки , розглянувши надані письмові докази в їх сукупності, ухвалу суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що 07.12.2015 позивачем подано декларацію про початок виконання будівельних робіт по зовнішньому газопостачанню житлового будинку по пров. Інститутському 34 в м. Суми. При цьому в декларації зазначено, що земельна ділянка використовується для будівництва на підставі витягу з Державного реєстру ЕАТ № 665593 індексний № 16511591 від 22.10.2014 , кадастровий № :18:013:0013 (а.с. 19-22).

За зверненням слідчого ГУНП в Сумській області наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 призначено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті: Зовнішнє газопостачання житлового будинку по пров. Інститутському 34 в м. Суми, замовник ПАТ "Сумигаз". На підставі цього наказу відповідачем 02.06.2016 видано направлення на перевірку № 312 про проведення перевірки в строк з 09 червня по 15 червня 2016 року. Направлення отримано позивачем 09.06.2016 (а.с. 23). За наслідками перевірки головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_1 видано припис № 312 про усунення порушень вимог законодавства від 15.06.2016 та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.06.2016 № 312. Наказом відповідача від 24.06.2016 № 35-Н реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт з газифікації будинку по пров. Інститутському 34 скасовано (а.с. 25-32). 14.11.2016 головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області винесено постанову № 59 якою на ПАТ"Сумигаз" накладено штраф в розмірі 130500 грн. за порушення у сфері містобудівної діяльності, що полягали у неведенні в декларації про початок виконання будівельних робіт недостовірних даних (а.с. 37-38).

Твердження позивача про винесення постанови, яка оскаржується, не повноважною особою суд вважає необґрунтованими.

Відповідно до ст. 6 ч. 3 закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Судом встановлено, що відповідач є структурним підрозділом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до ст. 41 закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 7 ч. 1 п.п. 7-8, закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом надання (отримання, реєстрації), повернення (відмови у видачі) чи анулювання (скасування реєстрації) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних рад - щодо об'єктів I, II, III категорій складності, розташованих в межах відповідних населених пунктів; виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад - щодо об'єктів I, II, III, IV категорій складності, розташованих в межах відповідних міст; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об'єктів I, II, III, IV категорій складності, розташованих в межах міст Києва та Севастополя; центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об'єктів I, II, III, IV, V категорій складності, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо усіх об'єктів V категорії складності в межах населених пунктів, а також щодо об'єктів IV категорії складності, розташованих в межах сіл та селищ; здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті. Відповідно до ч. 2, наведеної статті, у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду. Крім того, відповідно до ч. 1 п. 9-1 "Прикінцевих положень" до закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до ст. 3 закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються:

1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

3) центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду мають право головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Відповідач є структурним підрозділом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 59 від 14.11.2016 винесена головним інспектором будівельного нагляду управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, тобто повноважною особою.

Щодо посилань позивача на те, що газопровід не є самостійною річчю в розумінні цивільного законодавства, колегія суддів не погоджується з даним твердженням, виходячи з наступного.

Пунктом 3.2 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації" визначено, що до будівництва належать наступні види робіт: нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва.

Відповідно до п.3.12 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації" об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси або частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Згідно п.3.9 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації" лінійний об'єкт інженерно-транспортної інфраструктури є наземні, надземні або підземні лінійні об'єкти для пересування людей, транспортних засобів, вантажів, переміщення рідких та газоподібних продуктів, передача електроенергії тощо.

Відповідно до п.3.22 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації" споруда - це штучно створений об'ємний, площинний або лінійний об'єкт, що має природні або штучні просторові межі, встановлено стаціонарно (нерухомо) відносно землі та призначений для досягнення певних цілей.

Таким чином, газопровід є лінійним об'єктом інженерно-транспортної інфраструктури, який призначений для переміщення газоподібних продуктів, а тому відноситься до об'єктів будівництва.

Обґрунтовуючи свої вимоги позивач вказує на порушення відповідачем порядку проведення перевірки та розгляду матеріалів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Так, зазначає, що в порушення встановленого порядку перевірка проведена без участі представника ПАТ "Сумигаз" акт перевірки направлено позивачу поштою. Цим суттєво обмежено права позивача. Таке твердження суд вважає безпідставним.

Згідно п.п. 5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно абз.2 п.14 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно правової позиції Верховного Суду України, викладеної в постанові від 24.12.2010 року, у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Foods and Goods L.T.D." до Державної податкової інспекції у Калінінському районі м. Донецька, третя особа - Державна податкова адміністрація в Донецькій області, про скасування рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій, платник податків, який вважає порушеним порядок та підстави призначення податкової перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень податкового та іншого законодавства, дотримання якого контролюється контролюючими органами.

Тобто, згідно з правовою позицією Верховного Суду України, саме на етапі допуску до перевірки суб'єкт може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного та необґрунтованого здійснення контролю щодо себе. Водночас, допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні такої перевірки.

З матеріалів справи встановлено, що 09.06.2016 року позивач отримав направлення про проведення позапланової перевірки від 02.06.2016 № 312 (а.с.23)

Згідно абз. 11 п.7 Порядку під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що чинним законодавством не передбачено направлення до суб'єкта містобудування наказу про проведення перевірки до її початку. При цьому, відповідачем було завчасно надіслано направлення на проведення перевірки, тому позивач був повідомлений про проведення перевірки належним чином.

Крім того, згідно п.п. 18, 19, 20, 21 Порядку акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається з акта перевірки, голова правління ПАТ «Сумигаз» для підписання акта не прибув, а тому 17.06.2016 року акт перевірки від 15.06.2016 року №312, припис про усунення порушень від 15.06.2016 року №312, та протокол про правопорушення у сфері містобудування направлено для ознайомлення до позивача та отримано ним 01.07.2016 року. (а.с.24)

Також суд зазначає, що твердженням відповідача, яке не було спростоване позивачем, розгляд справи неодноразово відкладався за клопотанням самого позивача. 01.11.2016 відповідачем повідомлено ПАТ "Сумигаз" про призначення розгляду на 14.11.2016, однак ним знову було подано клопотання про перенесення розгляду (а.с. 33, 35). В зв'язку з закінченням граничного шестимісячного строку притягнення до відповідальності в задоволенні клопотання відмовлено та винесено постанову від 14.11.2016. За таких обставин, суд вважає, що сам лише факт проведення перевірки без участі представника позивача та направлення матеріалів перевірки поштою не свідчить про порушення його прав та не є підставою для скасування постанови, яка оскаржується, оскільки позивач мав можливість надати будь-які докази, що мали бути враховані при розгляді матеріалів.

Матеріали справи свідчать, що Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Сумигаз» оскаржило до Сумського окружного адміністративного суду припис по про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 312 від 15.06.2016 року; просило суд визнати протиправним та скасувати наказ Управління Державної архітектурно- будівельної інспекції у Сумській області №35-Н про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт по об'єкту "Зовнішнє газопостачання житлового будинку з вбудованими приміщеннями по АДРЕСА_1" (зареєстрована за № НОМЕР_1 від 07.12.2015 року).

Враховуючи той факт, що оскільки фактично припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 312 від 15.06.2016 року, та наказ Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Сумській області № 35-Н про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт по об'єкту " Зовнішнє газопостачання житлового будинку з вбудованими приміщеннями по АДРЕСА_1" (зареєстрована за № НОМЕР_1 від 07.12.2015 року) визнані законними, то і постанова про накладдення штрафу за визнання порушення у сфері містобудівної діяльності № 59 від 14.11.2016 року є законною.

Щодо посилань позивача на порушення строку проведення перевірки, оскільки відповідачем розпочато проведення перевірки зі спливом шести місяців з дня подання декларації про початок виконання робіт, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до абз.4 п.7 Порядку, підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Разом з тим, згідно абз. 5, 7, 9 п. 7 Порядку підставою для проведення перевірки є також виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

З направлення про проведення позапланової перевірки від 02.06.2016 № 312 вбачається, що вказана перевірка призначена на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 09.08.2015р. №976, п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, відповідно до звернення старшого слідчого ГУНП в Сумській області Сібільова О.В.

Таким чином, доводи апеляційної скарги з наведених вище підстав висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 34 ч. 1 п.п. 1-2 закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Відповідно до ч.ч. 3,8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" форма декларації про початок виконання будівельних робіт, порядок її подання та реєстрації, форма повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації визначаються Кабінетом Міністрів України. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Форма декларації про початок виконання будівельних робіт встановлена додатком до "Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. N 466. Затвердженою формою (на момент подання декларації позивачем) передбачалось зазначення, крім іншого, підстав використання земельної ділянки для будівництва: дати, серії, номеру документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, дати, номеру договору суперфіцію та кадастрового номеру земельної ділянки (за наявності).

Позивачем в якості такої підстави зазначено витяг з Державного реєстру ЕАТ № 665593 індексний № 16511591 від 22.01.2014, кадастровий № :18:013:0013. Як встановлено відповідачем в ході перевірки та не спростовано ніякими доказами, дослідженими в судовому засіданні, зазначений витяг засвідчує право ТОВ "Еко-Есім" на використання земельної ділянки для будівництва на умовах оренди. Позивачем не подано будь-яких доказів того, що цим же договором оренди будь-яке право користування земельною ділянкою надано і позивачу. Посилання ПАТ "Сумигаз" на договір технічного користування земельною ділянкою для газифікації об'єкта від 01.12.2015 суд вважає безпідставним (а.с. 15-18). Цей документ позивачем в декларації як підставу для використання земельної ділянки не зазначено. Крім того, відповідно до ст. 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Позивачем не подано будь-яких доказів державної реєстрації договору технічного користування земельною ділянкою для газифікації об'єкта від 01.12.2015. За таких обставин, позивачем в декларації про початок виконання будівельних робіт зазначено документ, який не породжує у позивача будь-яких прав використання земельної ділянки для будівництва. Висновок відповідача про внесення позивачем тим самим до декларації недостовірної інформації суд вважає правомірним.

Відповідно до ст. 2 ч. 2 п. 4 абз. 4 закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", на які посилається в постанові відповідач (в редакції на момент винесення постанови), суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за наведення недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт на об'єктах III категорії складності у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат. Постановою, яка оскаржується, на позивача накладено штраф в розмірі 130500 грн., що відповідає розміру, встановленому законом.

Щодо доводів позивача, стосовно порушення відповідачем п. 16 Порядку № 244 про розгляд посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи з порушенням 15 денного строку на такий розгляд, оскільки перевірку було проведено 15.06.2016 року, а постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування булла винесена 14.11.2016 року, що перевищує строк встановлений законом для розгляду даної категорії справ. Колегія суддів зазначає, що дане посилання судом не приймається, оскільки даний факт не впливає на наявність порушень з боку позивача.

Також, щодо доводів Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Сумигаз" на порушення відповідача під час проведення перевірки, відсутності порушень з боку позивача містобудівного законодавства, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, в яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлені ці обставини.

Статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України визначені наслідки набрання законної сили судовим рішенням, а саме, постанова суду, яка набрала законної сили, є обов'язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для усіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових та службових осіб, інших фізичних осіб і підлягають виконанню на всій території України. Обставини, які були встановлені постановою, що набрала законної сили в одній адміністративній справі, не можуть оспорюватись в іншій судовій справі за участю тих самих сторін.

Постановою Сумського окружного адміністративного суду від 03.11.2016 року у справі № 818/878/16 відмовлено в задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Сумигаз" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "Еко-Ексім", про визнання протиправними та скасування припису і наказу.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 14.12.2016 року по справі 818/878/16 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Сумигаз" залишити без задоволення. Постанову Сумського окружного адміністративного суду від 03.11.2016р. по справі № 818/878/16 залишити без змін.

Вказаними рішеннями встановлено факт правомірності проведення перевірки, винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та факт порушення з боку позивача . Зазначені вище у даній ухвалі суду обставини, щодо наявності порушень та правомірності перевірки встановлені зазначеними рішеннями.

Доводи апеляційної скарги є помилковими, не впливають на правомірність висновків суду, оскільки фактично дублюють позов, були враховані судом першої інстанції, а відповідно і підстави для скасування постанови суду першої інстанції відсутні.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні адміністративного позову та зазначає, що доводи апеляційної скарги не впливають на правомірність висновків суду. Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Відповідно до ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, ст. 198, ст.200, ст.205, ст.ст.206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Постанову Сумського окружного адміністративного суду від 23.01.2017р. по справі № 818/1617/16 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)Григоров А.М.
Судді(підпис) (підпис) Подобайло З.Г. Тацій Л.В.
Повний текст ухвали виготовлений 03.05.2017 р.