Справа № 705/7646/16-а
Суддя: Межевич М.В.
Дата ухвалення: 2017-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 705/7646/16-а Головуючий у 1-й інстанції: Ребрина К.Г.
Суддя-доповідач: Межевич М.В.
У Х В А Л А

Іменем України

10 травня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого Межевича М.В., суддів Земляної Г.В. та Сорочка Є.О., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2016 року та від 30 січня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до т.в.о.начальника Уманського відділу поліції Костюк В.В. про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2016 року позов залишено без руху. Ухвалою цього суду від 30 січня 2017 року позовну заяву повернуто особі, яка її подала.

Позивач в апеляційних скаргах просить суд скасувати ухвали та прийняти нову, якою відкрити провадження у справі, оскільки вважає, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи, апеляційні скарги, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають частковому задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем 20.12.2016 за вх. № 30465 подано до Уманського міськрайонного суду Черкаської області позовну заяву, в якій він просив суд: визнати протиправними дії відповідача щодо розгляду заяви позивача по Закону України «Про звернення громадян»; зобов'язати відповідача повторно розглянути заяву у встановленому порядку.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції виходив з того, що вона не відповідає вимогам ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС), зазначивши, що позивачу необхідно надати докази на підтвердження обставин, викладених у адміністративному позові.

Повертаючи позов, суд першої інстанції вказав, що позивачем ну було усунуто його недоліків у встановлений судом строк.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 106 у позовній заяві зазначаються <…> виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги <…>.

На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 11 КАС суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, подати докази або з власної ініціативи витребувати докази, яких, на думку суду, не вистачає.

У відповідності до п.п. 1, 4 ч. 2 ст. 110 КАС суд до судового розгляду адміністративної справи вживає заходи для всебічного та об'єктивного розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку. З цією метою суд може: прийняти рішення про витребування документів та інших матеріалів; навести необхідні довідки; провести огляд письмових та речових доказів на місці, якщо їх не можна доставити до суду; призначити експертизу, вирішити питання про необхідність залучення свідків, спеціаліста, перекладача; прийняти рішення про проведення попереднього судового засідання.

Згідно ч. 1 ст. 111 КАС попереднє судове засідання проводиться з метою з'ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду справи або забезпечення всебічного та об'єктивного вирішення справи протягом розумного строку.

Пунктами 3, 4 ч. 4 зазначеної статті передбачено, якщо спір не врегульовано у порядку, визначеному частиною третьою цієї статті, суд: визначає факти, які необхідно встановити для вирішення спору і які з них визнаються сторонами, а які належить доказувати; з'ясовує, якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення, та встановлює строки для їх надання.

Таким чином, суть принципу офіційного з'ясування обставин справи полягає також і у витребуванні судом першої інстанції доказів з власної ініціативи, яких, на думку суду, не вистачає. Зазначений обов'язок суд вправі реалізувати як на стадії до судового розгляду адміністративної справи, у тому числі у ході попереднього судового засідання, так і під час судового розгляду справи.

Таким чином, на думку апеляційного суду, ненадання позивачем певних доказів під час звернення до адміністративного суду, не звільняє суд першої інстанції від обов'язку витребувати такі докази з власної ініціативи та не позбавляє позивача права на судовий захист в адміністративному суді.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 КАС суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 108 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладені вище обставини, у суду першої інстанції не було підстав вважати позовну заяву такою, що не відповідає вимогам ст. 106 КАС, зокрема п. 4 ч. 1, ч. 2, а отже і підстав для залишення позову без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху;

Оскільки, як зазначалося, позовна заява не містила недоліків, зазначених судом першої інстанції, то і підстав для повернення такої заяви за п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС не було.

Відповідно до ст. 204 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Таким чином, встановивши, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини в справі, колегія суддів вважає за необхідне скасувати оскаржувані ухвали, а справу направити на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційний суд вважає за необхідне відмітити, що вимога позивача в апеляційній скарзі на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2016 року про відкриття провадження в адміністративній справі задоволенню не підлягає, оскільки це не належить до повноважень апеляційного суду за результатами скасування ухвали суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 197, 199, 204, 205, 206, 212, 254 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2016 року та від 30 січня 2017 року скасувати, а справу направити на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Рішення апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя М.В. Межевич

Суддя Г.В. Земляна

Суддя Є.О. Сорочко

Головуючий суддя Межевич М.В.

Судді: Сорочко Є.О.

Земляна Г.В.