Справа № 824/257/17-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2017-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 травня 2017 р. м. Чернівці Справа № 824/257/17-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Чернівецької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Чернівецькій області про скасування податкового рішення,-

в с т а н о в и в:

Фізична особа підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом до Чернівецької ОДПІ ГУ ДФС у Чернівецькій області про скасування податкових рішень.

У поданому позові позивач просить суд :

- скасувати податкове повідомлення-рішення № від 13.12.2016 року прийняте Чернівецькою ОДПІ Головного управління ДФС у Чернівецькій області;

- скасувати податкове повідомлення-рішення № від 13.12.2016 року, прийняте Чернівецькою ОДПІ Головного управління ДФС у Чернівецькій області;

- скасувати рішення № від 13.12.2016 року, прийняте Чернівецькою ОДПІ Головного управління ДФС у Чернівецькій області;

- скасувати вимогу про сплату боргу № Ф від 13.12.2016 року, прийняте Чернівецькою ОДПІ Головного управління ДФС у Чернівецькій області.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; 5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Крім того, відповідно до частини 2 статті 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Письмовими доказами є документи, які за змістом ч. 2 ст. 69, ч. 4 ст. 79, п. 6 ч. 1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України подаються в оригіналах або належним чином засвідчених копіях.

Слід додати, що згідно з пунктом 5.27 наказу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 р. № 55 копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів "Згідно з оригіналом", назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа.

Перевіривши подані позивач документи, судом встановлено, що на наданих копіях документів заявником в порушення зазначених вимог жоден із доданих до позовної заяви фотокопій документів не засвідчений належним чином, а відтак фотокопії документи, додані до позовної заяви, не можуть вважатися засвідченими належним чином тобто бути належними доказами.

Частиною 4 статті 106 КАС України передбачено, що позовна заява підписується позивачем, або його представником. З цього приводу суд зазначає, що заява надана суду на чотирьох стандартних аркушах, однак на титульному аркуші відсутній кутовий штамп з власним найменуванням, відсутня атрибутика позивача (фізичної особи підприємця), підпис не завірений круглою печаткою фізичної особи підприємця.

У наданих матеріалах, додатках, відсутні будь, які докази, які б давали можливість встановити особу, яка подала адміністративний позов, або представника та не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (адвоката), яка підписала та подала позовну заяву від імені позивача.

При цьому суд зазначає, що адміністративна процесуальна дієздатність органу, юридичної особи виникає і припиняється разом із виникненням і припиненням адміністративної процесуальної правоздатності.

Оскільки заява підписана фізичною особою підприємцем, яким не надано документів, доказів, які підтверджують право на звернення до суду, суд вважає, що вказані обставини не дозволяють судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (фізичної особи підприємця), який підписав та подав позовну заяву від імені позивача, а відтак свідчить про недотримання вищевказаних вимог.

З цього приводу суд зазначає, що частиною п'ятою ст. 106 КАС України передбачено, що у випадку подання позовної заяви представником з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника. В контексті наведеного слід зазначити, що частиною 1 статті 59 КАС України визначено, що повноваження на ведення справи в суді дає представникові право на вчинення від імені особи, яку він представляє, усіх процесуальних дій, які може вчинити ця особа. Розпорядження довірителя представникові, який бере участь в адміністративному процесі на основі договору, щодо ведення справи є обов'язковими для нього.

Наведене вище, в контексті положень статті 107 КАС України, не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи, яка підписала та подала заяву від імені позивача, відтак, свідчить про недотримання вимог статті 106 КАС України та є недоліком позовної заяви.

Також, частиною 3 статті 106 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI. (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно статті 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Розміри ставок судового збору визначено статті 4 цього Закону. Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу

Відповідно до статті 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2017 р." з 1 січня 2017 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивач за подання позовної заяви, яка містить чотири вимоги майнового характеру, повинен сплатити судовий збір за кожну вимогу окремо 640,00 грн. (1600,00 х 0,4).

Як встановлено судом, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 640,00 грн. згідно квитанції № 0.0..1 від 28.04.2017 року.

З урахуванням зазначених обставин, суд приходить до висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статті 106 КАС України.

Частина 1 статті 108 КАС України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Суд вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі, тому надає позивачеві строк для усунення зазначених вище недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 106, 160, 165 та ч. 1 ст. 108 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву, залишити без руху.

2. Встановити позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали суду.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини 3 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без руху не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя П.Д. Дембіцький