Справа № 824/152/17-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2017-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2017 р. м. Чернівці справа № 824/152/17-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Левицького В.К.

за участю секретаря судового засідання Мандрик І.А.

сторін:

представника позивача - ОСОБА_1

відповідач - не з'явився

представника третьої особи - Паладійчука А.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_3

до Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області,

треті особи, які не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача державне підприємство "Сетам", ТОВ "Кредитні ініціативи"

про визнання дій неправомірними.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 (далі - позивач) звернувся до суду із вказаним позовом, в якому з урахуванням позову в новій редакції просив визнати рішення старшого державного виконавця ВДВС Кіцманського районного управління юстиції Мельничука С.М. про примусове виконання виконавчого напису нотаріуса, вчиненого приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Чуловським В. А. №2328 від 15.02.2016 р. про стягнення з боржника ОСОБА_7 на користь ТОВ "Кредитні ініціативи" заборгованості шляхом передачі іпотечного майна: будівлі складу бувшого військового містечка, загальною площею 164,7 кв. м. та земельної ділянки КН НОМЕР_1, площею 0,1746 га, за адресою: АДРЕСА_1 на реалізацію неправомірним.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що при виконанні виконавчого провадження № 50470047, а саме під час визначення вартості оцінки арештованого майна експертом оцінено зовсім інше майно, а не майно громадянина ОСОБА_3, а тому оцінка майна здійснена невірно. Таким чином відповідач неправомірно передав на реалізацію будівлі складу бувшого військового містечка, загальною площею 164,7 кв. м. та земельна ділянка КН НОМЕР_1, площею 0,1746 га, за адресою: АДРЕСА_1.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити його у повному обсязі.

Ухвалою суду від 23.03.2017 р. занесеною до журналу судового засідання допущено заміну первинного відповідача старшого державного виконавця ВДВС Кіцманського районного управління юстиції Мельничука С.М. на належного відповідача - Кіцманський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області.

Кіцманський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області (далі - відповідач) не погоджуючись із позовними вимогами надав суду письмові заперечення в яких зазначив, що після отримання висновку про вартість описаного майна позивача, державним виконавцем повідомлено про його вартість сторін виконавчого провадження рекомендованим поштовим відправленням з відміткою про вручення. Вказаний лист отриманий ОСОБА_7 особисто, що підтверджується відміткою про вручення рекомендованого поштового відправлення від 08.12.2016 р. Оскільки позивач не оскаржував оцінку вартості описаного майна, державним виконавцем будівлі складу бувшого військового містечка, загальною площею 164,7 кв. м. та земельну ділянка КН НОМЕР_1, площею 0,1746 га, за адресою: АДРЕСА_1 було передано на реалізацію шляхом проведення електронних торгів.

Відповідач в судове засідання призначене на 25.05.2017 р. не з'явився, явку представників не забезпечив, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце судового засідання.

Ухвалою суду від 13.03.2017 р. залучено до участі у справі як третіх осіб, які не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - державне підприємство "Сетам" та ТОВ "Кредитні ініціативи".

Державне підприємство "Сетам" подало до суду письмові пояснення, в яких заперечувала проти задоволення позову та просила розглянути позов без їх участі.

Представник ТОВ "Кредитні ініціативи" в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову та просив відмовити з задоволенні позову повністю.

Враховуючи приписи ст. 128 КАС України, суд вважає, що неприбуття відповідача без поважних причин не є перешкодою для розгляду справи за наявними у справі матеріалами.

Під час розгляду справи судом допитано як свідка експерта ОСОБА_8 з питань здійснення оцінки майна, а саме будівлі складу бувшого військового містечка, загальною площею 164,7 кв. м. та земельну ділянка КН НОМЕР_1, площею 0,1746 га, за адресою: АДРЕСА_1.

Вислухавши пояснення представників осіб, які беруть участь у справі, покази свідків, дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

13.11.2007 р. акціонерний комерційний Промислово - Інвестиційний банк (закрите акціонерне товариство) далі "Банк" з однієї сторони та громадянин ОСОБА_7 далі "Позичальник", з другої сторони уклали Кредитний договір №2874.

Відповідно до вказаного договору Банк надає кредит Позичальнику шляхом відкриття кредитної лінії із встановленням ліміту. Максимальна заборгованість за кредитом не може перевищувати 30000,00 дол. США, що еквівалентно 151500,00 грн., згідно офіційного курсу гривні до дол. США, що встановлений Національним Банком України станом на день укладення договору (а.с. 203 - 209).

15.11.2007 р. акціонерний комерційний Промислово - Інвестиційний банк (закрите акціонерне товариство) надалі "Іпотекодержатель" з однієї сторони та громадянин України ОСОБА_7 надалі "Іпотекодавець" уклали Іпотечний договір із застереженням про задоволення вимог Іпотекодержателя.

Вказаний договір забезпечує вимоги Іпотекодержателя, що випливають з Кредитного договору №2874 від 13.11.2007 р., укладеного між Іпотекодержателем та Позичальником ОСОБА_7 (а.с. 152 - 154).

Відповідно до п. 1.2 вказаного Договору предметом іпотеки є нерухоме майно - будівля складу бувшого війскового містечка та земельна ділянка, площею 0,1746 га, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер нерухомого майна №5068354. На приватизованій земельній ділянці, площею 0,1746 га, кадастровий номер - НОМЕР_3, наданій для оптової торгівлі та складського господарства знаходяться будівля складу бувшого військового містечка, цегляна, загальною площею 164,70 кв.м., зазначена в плані під літ. Л.

Згідно Свідоцтва про зміну імені Серії НОМЕР_2 від 21.01.2011 р., виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кіцманського районного управляння юстиції Чернівецької області, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, змінив ім'я на ОСОБА_4 (а.с.42).

Постановою Чернівецького окружного адміністративного суду від 20.04.2016 р., яка набрала законної сили, позов ОСОБА_3 до відділу державної виконавчої служби Кіцманського районного управління юстиції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", про визнання дій неправомірними та скасування постанови задоволено повністю.

Визнано неправомірними дії відділу державної виконавчої служби Кіцманського районного управління юстиції щодо прийняття до виконання виконавчого напису нотаріуса, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Паракудою І.В., №52 від 16.01.2014 р. про звернення стягнення на майно боржника ОСОБА_7 на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи".

Визнано протиправною та скасовано постанову про відкриття виконавчого провадження №48054997 від 09.07.2015 р. щодо примусового виконання виконавчого напису нотаріуса, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Паракудою І.В., №52 від 16.01.2014 р. про звернення стягнення на майно боржника ОСОБА_7 на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи".

15.02.2016 р. приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу вчинив виконавчий напис який зареєстрований в реєстрі за №2328, яким пропонував стягнув на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи" (далі - Стягувач) заборгованість, що виникла по Кредитному договору №2874 від 13.11.2007 р., право вимоги за яким було відступлено публічним акціонерним товариством "Акціонерний комерційний промислово - інвестиційний банк" на користь стягувача на підставі Договору відступлення прав вимоги від 17.12.2012 р.

Боржником за Кредитним договором є ОСОБА_7 (далі - Боржник). Стягнення заборгованості проводиться за період з 01.04.2013 р. по 22.01.2016 р.

Сума заборгованості складається з:

- заборгованість за кредитом - 735617,23 грн.

- заборгованість за відсотками за користування кредитом - 433638,93 грн.

- заборгованість по комісії - 11737,57 грн.

- загальна суму заборгованості становить 1180993,73 грн. (а.с. 87).

На підставі заяви ТОВ "Кредитні ініціативи", 14.03.2016 р. державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Кіцманського районного управління юстиції винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №50470047 по примусовому виконанню виконавчого напису №2328 виданого 15.02.2016 р. приватним нотаріусом Київського нотаріального округу про стягнення з ОСОБА_7 заборгованості в сумі 1180993,73 грн. (а.с. 84).

Як вбачається із матеріалів справи, державним виконавцем з метою встановлення наявності коштів на рахунках позивача, транспортних засобів, земельних ділянок та нерухомого майна направлено запити до Державної податкової служби України, Пенсійного фонду України та Територіального сервісного центру №7342 регіонального сервісного центру МВС України в Чернівецькій області (а.с. 80, 83).

11.08.2016 р. Пенсійним фондом України повідомлено відповідача, що інформації стосовно позивача, як особи яка працює за трудовим та цивільно-правовим договором чи отримує пенсію відсутня, останнє місце роботи невідоме (а.с. 79, 83).

Державною податковою службою України у відповіді на запит відповідача повідомлено, що у позивач відкриті банківські рахунки в банках: ПАТ "Омега банк" та КБ "Приватбанк" (а.с. 83).

Оскільки за позивачем було зареєстровано відкриті рахунку у банківських установах, відповідач наклав арешт на кошти, що містяться на рахунках НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6 та належать ОСОБА_7, про що 21.09.2016 р. виніс постанову (а.с. 82 на звороті).

КБ "Приватбанк" листом від 28.09.2016 р. повідомив державного виконавця, що на рахунках позивача відсутні кошти для виконання постанови від 21.09.2016 р. про арешт коштів боржника (а.с. 81).

Територіальним сервісним центром 7342 регіонального сервісного центру МВС України в Чернівецькій області повідомлено відповідача, що згідно реєстраційних даних центру за ОСОБА_7 транспортні засоби не зареєстровані.

27.09.2016 р. державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Кіцманського районного управління юстиції при примусовому виконанні виконавчого напису нотаріуса №2328 проведено опис майна, що належить ОСОБА_7 та накладено арешт на будівлю складу бувшого військового містечка та земельну ділянку площею 0,1746 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, про що складено акт (а.с. 74 - 75). Також повідомлено, що вартість описаного майна визначить експерт.

03.10.2016 р. відповідачем винесено постанову, якою призначено ОСОБА_8 експертом, суб'єктом оціночної діяльності у виконавчому провадженні №50470047 з примусового виконання виконавчого напису №2328 виданого 15.02.2016 р. приватним нотаріусом Київського нотаріального округу про стягнення з ОСОБА_7 заборгованості в сумі 1180993,73 грн. Доручено експерту надати письмовий висновок, звіт про оцінку майна (акт оцінки майна) (а.с. 73). Доказів ознайомлення експерта про кримінальну відповідальність за відмову від дачі висновку чи за дачу завідомо неправдивого висновку до суду не надано.

За результатами проведеної оцінки майна, експертом ОСОБА_8 складено висновок від 10.11.2016 р., в якому повідомлено, що оцінювач рекомендує ринкову вартість нежитлової будівлі складу бувшого військового містечка літ. Л та земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 площею 0,1746 га по АДРЕСА_1, Кіцманського району, Чернівецької області станом на 04.11.2016 р. в сумі 494660,00 грн. без ПДВ, в тому числі: нежитлові будівлі складу - 220905,00 грн.; земельної ділянки - 273755,00 грн. (а.с. 72).

01.12.2016 р. відповідачем повідомлено сторін виконавчого провадження, що згідно висновку від 10.11.2016 р. наданого суб'єктом оціночної діяльності ОСОБА_8 вартість нежитлової будівлі складу бувшого військового містечка літ. Л та земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 площею 0,1746 га по АДРЕСА_1, Кіцманського району, Чернівецької області станом на 04.11.2016 р. в сумі 494660,00 грн. без ПДВ. Цим же листом сторонам виконавчого провадження роз'яснено право оскарження оцінки майна (а.с. 71).

Рекомендоване поштове відправлення із вказаним листом від 01.12.2016 р., яке було направлено позивачу на адресу: АДРЕСА_2 (а.с. 70).

В судовому засіданні позивач заперечував щодо отримання вказаного рекомендованого поштового відправлення та зазначав що підпис не позивача. Також вказував, що про реалізацію майна: будівлі складу бувшого військового містечка літ. Л та земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 площею 0,1746 га по АДРЕСА_1, Кіцманського району, Чернівецької області позивачу стало відомо тільки 01.03.2017 р. після отримання листа від державного підприємства "СЕТАМ".

03.02.2017 р. відповідачем повідомлено ОСОБА_10, що на майно, яке належить їй на праві спільної сумісної власності разом із позивачем, а саме нежитлової будівлі складу бувшого військового містечка літ. Л та земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 площею 0,1746 га по АДРЕСА_1, Чернівецької області накладено арешт та буде передано на реалізацію в рахунок погашення боргу (а.с. 68).

Судом також встановлено, що 03.02.2017 р. начальником Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області ОСОБА_11 складно довідку про те, що висновок експерта від 10.11.2016 р. стосовно визначення початкової вартості описаного та арештованого державним виконавцем майна, а саме: саме нежитлової будівлі складу бувшого військового містечка літ. Л та земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 площею 0,1746 га по АДРЕСА_1, Кіцманського району, Чернівецької області, що належить на праві спільної сумісної власності позивачем не оскаржувався (а.с. 67).

06.02.2017 р. відповідачем на адресу Чернівецької філії державного підприємства "СЕТАМ" направлено документи, в т. ч заявку на реалізацію арештованого майна, щодо проведення електронних торгів щодо проведення реалізації майна належного ОСОБА_7, а саме нежитлової будівлі складу бувшого військового містечка літ. Л та земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 площею 0,1746 га по АДРЕСА_1, Кіцманського району, Чернівецької області (а.с. 65, 66).

20.02.2017 р. Чернівецька філія державного підприємства "СЕТАМ" повідомлено сторін виконавчого провадження щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, реєстраційний номер лота - 198854, відомості про предмет іпотеки - будівля складу бувшого військового містечка, загальна площа 164,70 кв.м. та земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_3 площею 0,1746 га, що знаходиться за адресою: Чернівецька область, Кіцманський район, АДРЕСА_1; день та час проведення електронних торгів - 09.03.2017 р. о 09:00 год.; початкова ціна продажу майна - 494660,00 грн. (а.с. 9).

Про проведення торгів Чернівецькою філією державного підприємства "СЕТАМ" 23.02.2017 р. було розміщено оголошення в газетах "Ріо" №8 (524) та "Молодий Буковинець" № 15 про проведення електронних торгів із продажу предметів іпотеки, в тому числі стосовно будівля складу бувшого військового містечка, загальна площа 164,70 кв.м. та земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_3 площею 0,1746 га, що знаходиться за адресою: Чернівецька область, Кіцманський район, АДРЕСА_1 (а.с. 116, 117 - 118).

23.03.2017 р. Чернівецька філія державного підприємства "СЕТАМ" листом №396/39-09-17 повідомило позивача, що про предмет іпотеки - будівля складу бувшого військового містечка, загальна площа 164,70 кв.м. та земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_3 площею 0,1746 га, що знаходиться за адресою: Чернівецька область, Кіцманський район, АДРЕСА_1, ВП №50470047, початкова вартість 494660,00 грн., лот після уцінки №207493, торги призначено на 24.04.2017 р., вартість майна після уцінки становить 395728,00 грн.

Не погоджуючись із передачею державним виконавцем майна на реалізацію, позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Розглянувши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти позову, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку що у задоволенні адміністративного позову необхідно задовольнити повністю з наступних підстав.

Згідно з ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 р. № 1404-VIII (далі - Закон № 1404-VIII, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Примусове виконання рішень в силу ч. 1 ст. 5 Закону № 1404-VIII покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Закон № 1404-VIII в ч. 1 ст. 3 серед виконавчих документів, на підставі яких рішення підлягають примусовому виконанню визначає виконавчі написи нотаріусів.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 18 Закону № 1404-VIII виконавець зобов'язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов'язаний: здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом; надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження; розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання; заявляти в установленому порядку про самовідвід за наявності обставин, передбачених цим Законом; роз'яснювати сторонам та іншим учасникам виконавчого провадження їхні права та обов'язки.

Статтею 48 Закону № 1404-VIII визначено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статей 19-1 та 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", та на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов'язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Готівкові кошти, виявлені у боржника, вилучаються та зараховуються на відповідні рахунки органів державної виконавчої служби, приватного виконавця не пізніше наступного робочого дня після вилучення, про що складається акт.

На кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт не пізніше наступного робочого дня після їх виявлення. Арешт поширюється також на кошти на рахунках, відкритих після винесення постанови про накладення арешту.

У разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Боржник має право запропонувати види майна чи предмети, які необхідно реалізувати в першу чергу. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем.

Стягнення на майно боржника звертається в розмірі та обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця. У разі якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця.

У разі якщо сума, що підлягає стягненню за виконавчим провадженням, не перевищує 20 розмірів мінімальної заробітної плати, звернення стягнення на єдине житло боржника та земельну ділянку, на якій розташоване таке житло, не здійснюється. У такому разі виконавець зобов'язаний вжити заходів для виконання рішення за рахунок іншого майна боржника.

Виконавець проводить перевірку майнового стану боржника у 10-денний строк з дня відкриття виконавчого провадження. У подальшому така перевірка проводиться виконавцем не рідше ніж один раз на два тижні - щодо виявлення рахунків боржника, не рідше ніж один раз на три місяці - щодо виявлення нерухомого та рухомого майна боржника та його майнових прав, отримання інформації про доходи боржника.

Однак, відповідачем не надано до суду доказів, що державним виконавцем під час проведення заходів з примусового виконання виконавчого напису нотаріуса вжито всіх заходів визначених приписами Закону № 1404-VIII, а саме з розшуку майна боржника, на яке може бути звернуте стягнення для погашення наявної заборгованості.

Частиною 7 ст. 51 Закону № 1404-VIII визначено, що примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку".

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про іпотеку" від 05.06.2003 № 898-IV реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

Суд звертає увагу, що в межах виконавчого провадження ВП № 50470047 здійснюється примусове виконання виконавчого напису нотаріуса №2328 про стягнення з позивача заборгованості на загальну суму 1180993,73 грн., стягнення якої звертається на все майно наявне у позивача, а не тільки на предмет іпотеки.

Згідно ст. 57 Закону № 1404-VIII визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.

У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.

Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна.

У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання.

У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться.

Також суд зазначає, що згідно приписів ст. 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 р. №2658-III (далі - Закон №2658-III) оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Відповідно до ст. 12 Закону №2658-III звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб'єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно. Якщо процедурами з оцінки майна для складання акта оцінки майна передбачене попереднє проведення оцінки майна повністю або частково суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Акт оцінки майна підлягає затвердженню керівником органу державної влади або органу місцевого самоврядування.

Зміст, форма, порядок складання, затвердження та строк дії акта оцінки майна встановлюються Кабінетом Міністрів України.

З аналізу вказаних норм суд приходить до висновку, що суб'єкт оціночної діяльності під час визначення вартості майна в межах ст. 57 Закону № 1404-VIII визначає оцінку майна станом на дату проведення оцінки.

Судом встановлено та не заперечувалося сторонами в судовому засіданні, що майно, яке було предметом іпотеки, а саме будівлю військового містечка та земельну ділянку площею 0,1746 га що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 відповідачем було описано, накладено арешт та в подальшому призначено ОСОБА_8 експертом, суб'єктом оціночної діяльності для визначення оцінки майна.

За результатами проведеної оцінки майна, експертом ОСОБА_8 складено висновок від 10.11.2016 р., в якому повідомлено, що оцінювач рекомендує ринкову вартість нежитлової будівлі складу бувшого військового містечка літ. Л та земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 площею 0,1746 га по АДРЕСА_1, Кіцманського району, Чернівецької області станом на 04.11.2016 р. в сумі 494660,00 грн. без ПДВ, в тому числі: нежитлові будівлі складу - 220905, 00 грн.; земельної ділянки - 273755,00 грн. (а.с. 72).

Будучи допитана як свідок експерт ОСОБА_8 повідомила, що оцінка майна проводилася нею без виїзду на об'єкт, а тільки на підставі матеріалів які були їй наданні замовником. Також нею не заперечувався той факт, що оцінка проводилася тільки стосовно того майна та матеріалів, які існували на момент укладення Іпотечного договору в 2007 р., тобто нею було здійснено ретроспективну оцінку нерухомого майна.

Відповідно до Методики оцінки майна затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10.12.2003 р. № 1891 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 25.11.2015 р. № 1033) ретроспективна оцінка - оцінка об'єкта, яка проводиться суб'єктом оціночної діяльності станом на дату, на яку в минулому проводилася оцінка цього об'єкта іншим суб'єктом оціночної діяльності.

Відповідно до п. 1 вказаної постанови визначено, що Методика застосовується для проведення оцінки об'єктів права державної та комунальної власності, майна суб'єктів господарювання з державною (комунальною) часткою в статутному (складеному) капіталі у випадках, коли такі об'єкти є об'єктами господарських, цивільних та інших правовідносин, крім випадків оренди та концесії об'єктів державної та комунальної власності, а також відчуження майна згідно із Законом України "Про правовий режим майна у Збройних Силах України", а також для проведення оцінки об'єктів, що повертаються у державну або комунальну власність (зокрема за рішенням суду), для визначення розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди державі, територіальній громаді або суб'єкту господарювання з державною часткою (часткою комунального майна) в статутному (складеному) капіталі, у разі встановлення фактів розкрадання, нестачі, знищення, псування майна.

Крім того суд звертає увагу, що Законом № 1404-VIII не передбачено проведення суб'єктом оціночної діяльності проведення ретроспективної оцінки майна, а відповідно до п. 1 Методики оцінки майна вказані норми не поширюються на порядок оцінки майна об'єктів права приватної власності під час примусового виконання рішень.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивачем на земельній ділянці серії НОМЕР_7 від 01.09.2006 р., яка розташована в АДРЕСА_1 здійснена добудова орієнтовною площею 386,50 кв.м.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що суб'єктом оціночної діяльності при оцінці майна, а саме нежитлової будівлі складу бувшого військового містечка літ. Л та земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 площею 0,1746 га по АДРЕСА_1, Кіцманського району, Чернівецької області не враховано здійснену позивачем добудову орієнтовною площею 386,50 кв.м. та невизначено дійсну вартість майна.

Крім того, ст. 4 Закону №2658-III визначено, що рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), яке полягає в їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, в порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Відповідно до ст. 13 Закону №2658-III визначено, що рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб'єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) може виконувати оцінювач, який має не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, експертні ради, що спеціально створені саморегулівними організаціями оцінювачів з метою контролю за якістю оцінки майна, яка проводиться оцінювачами - членами саморегулівної організації, оцінювачі, які мають не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна та працюють у Фонді державного майна України, а також інших органах, зазначених у статті 5 цього Закону.

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), якщо зазначена оцінка погоджується, затверджується або приймається органом державної влади або органом місцевого самоврядування, є обов'язковим.

Якщо письмовим запитом про необхідність проведення рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) встановлюється вимога щодо надання висновку про вартість майна, така вимога задовольняється шляхом проведення оцінки майна. У цьому випадку рецензент здійснює або забезпечує здійснення оцінки майна в порядку, встановленому нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) оцінювачем, який працює в органі державної влади, на запити органів державної влади або у зв'язку з виконанням своїх посадових обов'язків здійснюється в межах повноважень, визначених посадовими інструкціями. Якщо запитом органу державної влади передбачено надання висновку про вартість майна і підготовка зазначеного висновку вимагає проведення незалежної оцінки, органи державної влади забезпечують її проведення у порядку, встановленому цим Законом.

В інших випадках рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на платній основі.

Приписами п. 62 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 р. № 1440 (далі - Національний стандарт) визначено, що рецензування звіту про оцінку майна здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та осіб, які заінтересовані у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб'єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (далі - рецензенти).

Відповідно до п. 63 Національного стандарту рецензування полягає у неупередженому об'єктивному розгляді оцінки майна особою, яка не має особистої матеріальної або іншої заінтересованості в результатах такої оцінки, відповідно до напряму та спеціалізації її кваліфікаційного свідоцтва.

Згідно до п. 64 Національного стандарту за результатами своєї роботи рецензент готує рецензію у письмовій формі, яку скріплює підписом. Рецензія не повинна містити власного висновку про вартість об'єкта оцінки. Будь-які судження про вартість об'єкта оцінки, виражені у грошовій формі, можуть відображатися рецензентом виключно у формі звіту про оцінку майна, складеному у повній формі відповідно до вимог національних стандартів.

Якщо у письмовому запиті про необхідність рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) встановлюється вимога щодо надання висновку про вартість об'єкта оцінки, така вимога задовольняється шляхом проведення оцінки майна. У разі рецензування звіту про оцінку майна оцінювачем, який працює в органі державної влади або органі місцевого самоврядування - суб'єктах оціночної діяльності, вимога щодо надання висновку про вартість майна задовольняється шляхом організаційного забезпечення проведення незалежної оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. У такому разі особи, що вимагають проведення незалежної оцінки майна в процесі рецензування, забезпечують укладення договору на проведення оцінки майна в порядку, визначеному законодавством.

Пунктом 65 Національного стандарту визначено, що у рецензії повинні зазначатися: підстави проведення рецензування; повна назва звіту про оцінку майна, що був об'єктом рецензування, відомості про його виконавців, їх кваліфікацію та висновок про можливість проведення зазначеними особами оцінки майна відповідно до правових вимог провадження професійної оціночної діяльності; строк проведення рецензування і дата підписання рецензії; висновок про обґрунтованість вибору виду вартості та її відповідність вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна; висновок про зібрані виконавцем звіту про оцінку майна вихідні дані та іншу інформацію (їх повнота, достатність для проведення оцінки майна та розкриття у звіті); висновок про відповідність і правильність застосування під час проведення оцінки методичних підходів, методів та оціночних процедур з урахуванням мети і бази оцінки, обґрунтованість використаних припущень; загальний висновок про достовірність оцінки майна.

Приписами п. 66 Національного стандарту визначається, що рецензія може містити перелік аргументованих рецензентом зауважень до звіту про оцінку майна, у тому числі застереження про можливість впливу цих зауважень на достовірність оцінки майна. У процесі рецензування рецензент не повинен брати до уваги будь-яку додаткову інформацію про об'єкт оцінки або подібне майно, що виникла після дати складення звіту про оцінку майна та висновку про вартість майна до дати підписання рецензії.

Відповідно до п. 67 Національного стандарту рецензія повинна містити висновок про відповідність звіту вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна та про можливість його використання з відповідною метою, у тому числі про достовірність оцінки майна. Звіт класифікується за такими ознаками: звіт повністю відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна; звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки; звіт не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків; звіт не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний.

Отже, рецензування звіту про оцінку майна є обов'язковим за наявності однієї з таких умов, як: погодження, затвердження або прийняття оцінки органом державної влади.

Доказів проведення відповідачем рецензування звіту до суду не надано. В даному випадку відповідач використав звіт про оцінку майна експерта ОСОБА_8 при визначення вартості майна для передачі майна на реалізацію ДП «Сетам», відтак проведення рецензування звіту є обов'язковим.

Суд не бере до уваги рецензію на звіт про оцінку майна ОСОБА_8 здійснену оцінювачем ОСОБА_12 від 30.03.2017 р. оскільки вона також проведена без виїду на місцезнаходження майна, яке підлягало оцінці та здійснена тільки по матеріалам наданими замовником, а саме ТОВ "Кредитні ініціативи".

Відповідно до ст. 61 Закону № 1404-VIII реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна.

Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

Порядок реалізації майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону, крім цінних паперів, визначається Міністерством фінансів України за погодженням з Національним банком України. Порядок реалізації цінних паперів визначається Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку за погодженням з Міністерством юстиції України, а іншого майна - Міністерством юстиції України.

Відповідно до частин 2 та 4 ст. 61 Закону № 1404-VIII, наказом від 29.09.2016 р. №2831/5 Міністерства юстиції затверджено Порядок реалізації арештованого майна, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 р. за № 1301/29431 (далі - Порядок).

Приписами п. 1 розділу 2 Порядку визначено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України "Про виконавче провадження".

Якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна.

Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна.

Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Пунктом 2 Порядку визначено, що організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані:

повне найменування відділу державної виконавчої служби або прізвище ім`я, по батькові (за наявності) приватного виконавця, виконавчий округ, номер посвідчення приватного виконавця;

номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчих проваджень;

повні найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб;

форма реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною);

вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті);

найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні;

відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 10 розділу ІІІ цього Порядку);

місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача);

відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса);

відомості про чинні обтяження майна, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек);

вартість майна, що передається на реалізацію, визначена відповідно до статті 57 Закону України "Про виконавче провадження";

реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця для перерахування коштів;

адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця;

фото- та/або відеоматеріали;

електронний цифровий або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. В разі якщо заявку на реалізацію арештованого майна подав приватний виконавець, він підписує її самостійно із дотриманням умов, вказаних у цьому пункті.

Відповідно до п. 3 Порядку визначено, що виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі):

копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними;

копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII "Про виконавче провадження" - копія акта опису та арешту майна боржника;

копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України "Про виконавче провадження");

у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду;

копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов'язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано.

Пунктом 4 розділу 2 Порядку визначено, що начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Організатор повертає заявку на реалізацію майна приватному виконавцю у разі зупинення або припинення діяльності приватного виконавця відповідно до Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

З аналізу вказаних норм випливає, що обов'язок щодо передачі майна на реалізацію виникає в державного виконавця тільки в разі визначення оцінки вартості майна на дату проведення оцінки.

За наведених обставин, суд вважає, що відповідач безпідставно, без врахування всіх обставин по справі, а саме без встановлення всього майна, на яке може бути звернуто стягнення для погашення наявної заборгованості та без визначення дійсної вартості майна позивача, діючи не на підставі та у спосіб, що передбачені законом, передчасно передав його на реалізацію.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять (ч. 2 ст. 11 КАС України).

Суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Із змісту вказаних норм вбачається, що адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин у випадку, якщо своїми незаконними рішеннями, діями або бездіяльністю суб'єкт владних повноважень порушує такі права, свободи та інтереси осіб. Приблизний перелік способів захисту порушеного права в адміністративному судочинстві встановлено ч. 2 ст. 162 КАС України. При цьому адміністративний суд може застосувати інший спосіб захисту права, який би гарантував захист прав, свобод та інтересів осіб. Критерієм обрання способу захисту порушеного права є те, що він з урахуванням особливостей спірних відносин повинен бути спрямований на реальне відновлення порушених прав позивача.

З метою захисту порушених прав позивача, виходячи з принципу правової визначеності у спірних правовідносинах, суд визнає дії Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області щодо примусового виконання виконавчого напису нотаріуса, вчиненого приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Чуловським В. А. №2328 від 15.02.2016 р. про стягнення з боржника ОСОБА_3 на користь ТОВ "Кредитні ініціативи" заборгованості шляхом передачі іпотечного майна: будівлі складу бувшого військового містечка, загальною площею 164,7 кв. м. та земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_1, площею 0,1746 га, за адресою: АДРЕСА_1 на реалізацію неправомірними.

Відповідно до ч.1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що за подання вказаного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 640,00 грн., що підтверджується квитанцією № 0.0.719659348.1 від 06.03.2017 р.

Відтак, суд присуджує на користь ОСОБА_3 судові витрати (судовий збір) у сумі 640,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 70-72, 86, 94, 158, 160 - 167 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати дії Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області щодо примусового виконання виконавчого напису нотаріуса, вчиненого приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Чуловським В. А. №2328 від 15.02.2016 р. про стягнення з боржника ОСОБА_3 на користь ТОВ "Кредитні ініціативи" заборгованості шляхом передачі іпотечного майна: будівлі складу бувшого військового містечка, загальною площею 164,7 кв. м. та земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_1, площею 0,1746 га, за адресою: АДРЕСА_1 на реалізацію неправомірними.

3. Стягнути на користь ОСОБА_3 судові витрати (судовий збір) в сумі 640,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області.

У відповідності до ст. ст. 185-186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, проголошення вступної та резолютивної частини рішення, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дні отримання копії постанови.

Згідно ст. 254 КАС України постанова, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмовити у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.К. Левицький

Постанова в повному обсязі складена 04 травня 2017 р. (враховуючи вихідні та святкові дні).