Справа № 638/13202/16-а
Суддя: Горбатюк С.А.
Дата ухвалення: 2017-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

27 квітня 2017 року Київ К/800/13517/17

Суддя Вищого адміністративного суду України Горбатюк С.А., розглянувши касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області , ІНФОРМАЦІЯ_1 про зобов`язання вчинити певні дії

в с т а н о в и в :
Постановою Дзержинського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2016 року позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, ІНФОРМАЦІЯ_1 про зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Ухвалою судді Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2017 року відмовлено у відкритті апеляціного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на постанову Дзержинського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2016 року в зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження.

На ухвалу судді Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2017 року Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області подано касаційну скаргу.

У касаційній скарзі Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області просить скасувати ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2017 року та зобов`язати апеляційний суд відкрити провадження у справі.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з огляду на таке.

Пунктом п`ятим частини п`ятої статті 214 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційна скарга є необґрунтованою і викладені в касаційній скарзі доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи.

Як видно з ухвали судді Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2017 року, ухвалою цього ж судді від 02 лютого 2017 року апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на постанову Дзержинського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2016 року залишено без руху та надано апелянту строк на усунення недоліків апеляційної скарги, вказавши причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Вказана ухвала судді від 02 лютого 2017 року отримана Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області 08 лютого 2017 року, що підтверджується зворотнім поштовим повідомленням.

Однак, вимоги ухвали судді від 02 лютого 2017 року Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області не виконані.

Суддя суду апеляційної інстанції, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в своїй ухвалі вказав на те, що відповідно абзацу другого частини четвертої статті 189 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави

для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Така правова позиція є правильною.

Так, Європейський Суд з прав людини у рішенні "Рябих проти Росії" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Також у рішенні "Пономарьов проти України" цей Суд звернув увагу на те, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється із збігом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип правової визначеності, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Отже, суддя суду апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про те, що невмотивоване задоволення клопотання апелянта про поновлення пропущеного строку звернення до суду суб`єкта владних повноважень з апеляційною скаргою утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення за судовим захистом, в тому числі фізичних та юридичних осіб.

Виходячи зі змісту касаційної скарги та оскаржуваного судового рішення, вона є необґрунтованою, а викладені в касаційній скарзі доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи, оскільки заявник не наводить підстав, які б дозволили вважати, що суди неправильно застосували норми матеріального або процесуального права.

Керуючись статтями 211, 213, пунктом п`ятим частини п`ятої статті 214 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в :
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області , ІНФОРМАЦІЯ_1 про зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого
адміністративного суду України С.А. Горбатюк