Справа № 807/228/17
Суддя: Шешеня О.М.
Дата ухвалення: 2017-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

05 травня 2017 року м. Ужгород№ 807/228/17

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Шешеня О.М.

при секретарі Пирожук Н.П.

за участю:

позивача: Керівник Ужгородської місцевої прокуратури, представник - Андрейчик А.М.;

відповідача: Коритнянська сільська рада, представник - не з'явився;

третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_1, представник - ОСОБА_2.;

розглянувши у попередньому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Керівника Ужгородської місцевої прокуратури до Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Керівник Ужгородської місцевої прокуратури (далі - позивач) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (далі - відповідач), третя особа - ОСОБА_1 (далі - третя особа) про визнання незаконним та скасування рішення 40 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради від 11.08.2015р. за № 578 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» площею 0,12 га вартістю 77148 грн.

В позовній заяві позивач зазначає, що ним не було пропущено строк звернення до суду, оскільки ним в порядку цивільного судочинства 21.09.2016 року було подано заяву до Ужгородського міськрайонного суду. Однак, суддя Ужгородського міськрайонного суду прийшов до висновку, що позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, ухвалою залишив позовну заяву без руху та повернув позивачеві, що й стало підставою для повторного звернення до суду з позовною заявою в порядку адміністративного судочинства.

В попередньому судовому засіданні представник позивача підтримала обґрунтування викладені в позовній заяві, щодо причин пропуску строку звернення до суду та наголошувала, що причинами пропуску строку звернення до суду стала неоднозначна підсудність справи.

Представник третьої особи в судовому засіданні наголошував, що строк позовної давності сплив ще 12.02.2016 року та позивачем не було наведені обставини, які є непереборними та перешкодили вчасно звернутися до суду з позовною заявою, відтак просив залишити позовну заяву без розгляду.

Представник відповідача у попереднє судове засідання не з'явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду. Суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній доказів.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та представника третьої особи, всебічно та повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, суд приходить до висновку про те, що позовну заяву слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Зматеріалів справи слідує, що позивач оскаржує рішення 40 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради від 11.08.2015 р. за № 578 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» площею 0,12 га вартістю 77148 грн.

Як було встановлено в попередньому судовому засіданні, позивач звертався до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідача, третьої особи про визнання незаконним та скасування рішення 40 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради від 27.08.2015 р. за № 578 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» (а.с. 36-38).

Однак, суд критично ставиться до твердження позивача про те, що причинами пропуску строку звернення до суду стала неоднозначна підсудність даного позову, у зв'язку з чим позивач помилково звернувся з даною позовною заявою в порядку цивільного судочинства до Ужгородського міськрайонного суду. Зокрема, не знайшло свого підтвердження в судовому засіданні посилання представника позивача на те, що суддя Ужгородського міськрайонного суду прийшов до висновку, що позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та ухвалою суду від 06.10.2016 року залишив позовну заяву без руху та в подальшому повернув її позивачеві, що й стало підставою для повторного звернення до суду з даною позовною заявою саме в порядку адміністративного судочинства, виходячи з наступного.

Як вбачається з ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 06.10.2016 року (справа №308/9862/16-ц) позовна заява позивача до відповідача, третьої особи про визнання незаконним та скасування рішення 40 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради від 27.08.2015 р. за № 578 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» була залишена без руху з наступних підстав: 1) позовна заява позивача не містить обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, не зазначено в чому полягає порушення інтересів держави та не обґрунтовано необхідність їх захисту, а також не зазначено про наявність або відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; 2) до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору (а.с. 36-38). Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 06.10.2016 року справа №308/9862/16-ц було надано строк для виправлення вказаних недоліків до 16.10.2016 року (а.с. 38).

Таким чином, в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду від 06.10.2016 року (справа №308/9862/16-ц) відсутні будь-які висновки, про те що позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства - на які посилається позивач, як на підставу залишення суддею Ужгородського міськрайонного суду поданої позовної заяви без руху.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 27.10.2016 року справа №308/9862/16-ц позовну заяву позивача до відповідача, третьої особи про визнання незаконним та скасування рішення 40 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради від 27.08.2015 р. за № 578 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» було повернено позивачеві, у зв'язку з не усуненням недоліків позовної заяви вказаних в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду від 06.10.2016 року про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 1 статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності до ч. 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог.

Зокрема, КАС України визначає, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

У випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Так, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме : забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства", пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

З аналізу ч. 2 ст. 99 КАС України випливає, що шестимісячний строк звернення суб'єкта владних повноважень до суду - обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог.

У відповідності до ч. 1 ст. 103 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Оскільки, позивачем - суб'єктом владних повноважень оскаржується рішення 40 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради від 11.08.2015 р. за № 578 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» площею 0,12 га вартістю 77148 грн., отже, у відповідності до вимог ч.2 ст. 99, ч. 1 ст. 103 КАС України перебіг шестимісячного строку звернення до суду починається з 12.08.2015 року.

Однак, до Закарпатського окружного адміністративного суду позивач звернувся з позовною заявою 16.03.2017 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду встановленого ч. 2 ст. 99 КАС України.

У публічно-правових відносинах строки особливо актуальні для оцінки правомірності поведінки суб'єктів з погляду на її своєчасність.

Згідно ч. 1 ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Так, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини повинні бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Позивачем - суб'єктом владних повноважень не було надано до суду належних та допустимих доказів в обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду.

На підставі поданої позовної заяви, доданих до неї матеріалів судом не знайдено підстав для визнання причин пропуску позивачем - суб'єктом владних повноважень строку звернення до суду поважними.

Згідно до ч. 2 ст. 100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 99, 100, 160, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позов Керівника Ужгородської місцевої прокуратури до Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення 40 сесії 6 скликання Коритнянської сільської ради від 11.08.2015р. за № 578 "Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки" площею 0,12 га вартістю 77148 грн. - залишити без розгляду.

2. Ухвала суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з ч.3 ст. 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку та строки, визначені ст. 254 КАС України.

Суддя О.М. Шешеня

Відповідно до статті 160 частини 3 КАС України 5 травня 2017 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст ухвали виготовлено та підписано 10 травня 2017 року.