Справа № 814/2719/16
Суддя: Марич Є. В.
Дата ухвалення: 2017-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Миколаїв

25 квітня 2017 року Справа № 814/2719/16

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Марича Є.В. розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомМіського комунального підприємства "Миколаївводоканал", вул. Погранична, 161,Миколаїв,54055

доУправління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, вул. Космонавтів, 61,Миколаїв,54056

провизнання протиправною та скасування постанови від 24.11.2016р. № 127/1014-8318-16,
ВСТАНОВИВ:

Міське комунальне підприємство «Миколаївводоканал» (далі-позивач, МКП «Миколаївводоканал») звернулось до суду з позовом до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області (далі-відповідач, Управління) про визнання протиправною та скасування постанови № 127/1014-8318-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2016 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на момент перевірки будівельні роботи на об'єкті будівництва "вул. Рюміна, 9, м. Миколаїв "Модернізація системи знезараження питної води на об'єктах МКП "Миколаївводоканал" НСВ IV підйому" завершені та не ведуться, а тому на думку позивача на нього не може бути накладений штраф, оскільки виходячи із диспозиції п.4 ч.2 ст.2 Закону №208/94-ВР ("виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень"), санкції до замовника застосовуються лише в разі фактичного ведення робіт на об'єкті, що має бути встановлено під час перевірки органами державного архітектурно- будівельного контролю, а тому постанова управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 24.11.2016 р. № 127/1014-8318-16 є необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню.

Відповідач просив відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає позовні вимоги необґрунтованими з підстав викладених у письмових запереченнях.

Представниками сторін подано клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.

Дослідивши всі матеріали справи, оцінивши наявні докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

МКП "Миколаївводоканал" 15.02.2016 року подано до Управління державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області декларацію про початок виконання будівельних робіт за вх. № 993-20-16.

28 жовтня 2016 року відповідно до положень п. 17 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, позивач подав до відповідача декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності за вх. № 9269-20-16.

Відповідачем листом № 1014-7872-16 від 07.11.2016 року повернуто позивачу декларацію від 28.10.2016 року № 9269-20-16 із зауваженнями, а саме: в пункті 9 - не в повному обсязі зазначена інформація про відповідальних осіб генерального проектувальника; в пункті 10 не в повному обсязі зазначена інформація про результати експертизи проектної документації; в пункті 12 не коректно зазначена дата початку будівництва.

11 листопада 2016 року Управлінням державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області проведено позапланову перевірку достовірності даних, наведених в декларації від 28.10.2016 року № 9269-20-16 про готовність до експлуатації об'єкта "вул. Рюміна, 9, м. Миколаїв "Модернізація системи знезараження питної води на обєктах МКП "Миколаївводоканал" НСВ IV підйому", за результатами якої Управлінням складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі-Акт).

Згідно Акту, співробітниками відповідача виявлено порушення МКП "Миколаївводоканал" вимог ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме: будівельні роботи на об'єкті до 17.02.2016р. виконувались без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та в порушення ч.8 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в п.5 декларації про готовність обєкта до експлуатації не зазначив, що власними силами виконав загально-будівні роботи на дозаторній, з влаштування контрольних колодязів, приямка, прокладки зовнішніх технологічних комунікацій. До того ж, в порушення вимог п.1.17 ДБН А.3.1-5-2009, п.27.1.1 ДБН В.2.5- 64:2012 замовником на об'єкті не велись: акти на закриття прихованих робіт з влаштування колодязів, приямка, водопроводу, каналізації, прокладки електрокабелю, а випробування електрообладнання, заземлення, вентиляції, не оформлені робочі креслення про відповідність виконаних в натурі робіт, в загальному журналі робіт відсутні дані про будівельно-монтажні роботи, з влаштування водопроводу, каналізації, електромереж в дозаторній та роботи з влаштування оглядових колодязів.

На підставі висновків відображених в акті, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.11.2016 року та видано припис від 11.11.2016 року № 169 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого позивача зобов'язано під час виконання будівельних робіт дотримуватись вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, у термін: постійно.

Протокол, акт та припис надіслані у порядку та у строки, встановлені Порядком № 244.

24 листопада 2016 року на підставі протоколу від 11.11.2016р., припису від 11.11.2016 року та акту перевірки від 11.11.2016 року МКП "Миколаївводоканал" визнано винним у вчиненні правопорушення (ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»), відповідальність вчинення якого передбачена абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та винесено постанову № 127/1014-8318-16 про накладення штрафу.

Приписами ч. 2 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно частини 1 та 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011 № 439/2011, визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Відповідно до частини 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому, пунктом 2 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно із п. 11 Порядку № 553, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, мають право: безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану із створенням об'єктів архітектури; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих за будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію посадовим особам інспекції забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані зі здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 16 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування щодо якого здійснюється контроль, а другий залишається в інспекції. Акт підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування щодо якого здійснено перевірку.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис) (пункт 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю).

З урахуванням вищезазначених норм та встановлених у цій справі обставин, суд дійшов висновку, що підстава для проведення перевірки, зазначена суб'єктом владних повноважень на час проведення перевірки, взагалі не мала місця, оскільки подана міським комунальним підприємством "Миколаївводоканал" декларація разом із усіма додатками була повернута заявнику.

Відтак, порушення суб`єктом владних повноважень процедури проведення перевірки та складання відповідних рішень є наслідком визнання протиправною постанови, прийнятої за результатами такої перевірки.

Даний висновок суду узгоджується з правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду України від 27.01.2015 року у справі №21-425а14.

Зокрема, Верховний суд України вказав, що невиконання суб`єктами владних повноважень вимог чинного законодавства з приводу призначення та проведення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності її правових наслідків.

Відповідно до статті 244-2 Кодексу адміністративного судочинства України висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Таким чином, враховуючи те, що відповідачем було порушено процедуру проведення перевірки, суд доходить висновку про протиправність постанови № 127/1014-8318-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2016 року, винесеної за результатами протиправної перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В ході розгляду справи відповідачем, суб'єктом владних повноважень не доведено суду правомірності оскаржуваної постанови.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Судові витрати покласти на відповідача.

Оскільки відповідач не є юридичною особою, судовий збір належить стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Керуючись ст. 2, 7, 17, 94, 158, ч.3 ст. 160, 161, 162, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області № 127/1014-83189-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2016 року.

3. Присудити на користь Міського комунального підприємства "Миколаївводоканал" за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України сплачений судовий збір згідно платіжного доручення №4911 від 08.12.2016 року в сумі 1957,50 грн.

Постанова набирає законної сили після закінчення 10-денного строку з дня проголошення/отримання постанови, якщо протягом цього часу не буде подано апеляційної скарги.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили постанови за наслідками апеляційного провадження.

Порядок та строки апеляційного оскарження визначені ст. 186 КАС України.

Суддя Є.В. Марич