Справа № 804/3355/16
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2017-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 лютого 2017 р. Справа № 804/3355/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: судді Сидоренко Д.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю АТБ-маркет
до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України
про скасування постанови.
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю АТБ-маркет до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною ска скасування постанови № 116/16/1/10/26-83/2604/02/2 выд 26.04.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесену Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.01.2017 справу прийнято до провадження та призначено до судового розгляду.
Позивач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, про час, дату і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надіслав клопотання про розгляд справи за відсутності його представника.
Відповідач надав заперечення в яких зазначив, що за результатами перевірки контролюючий орган прийшов до висновків щодо порушення позивачем містобудівного законодавства, які є обґрунтованими та підтверджені письмовими доказами, а тому відповідач при прийнятті оскаржуваного рішення діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Враховуючи відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 128 КАС України, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження відповідно до положень ч.6 зазначеної норми.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю АТБ-маркет та Товариством з обмеженою відповідальністю АТБ-Інвест 01.12.2015 року був укладений договір оренди № 54-2015-Нм/т, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю АТБ-Інвест передало в тимчасове користування обєкт нерухомості, який розташований за адресою: м. Київ,Дніпровський район, вул. Андрія Малишка, 25/1.
З матеріалів справи вбачається, 13.04.2016 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві була проведена позапланова перевірка, на обєкті «Реконструкція нежитлових приміщень (Літ.А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою : м.Київ, Дніпровський район, вул. Андрія Малишка, 25/1.
За результатами перевірки складено Акт від 13.04.2016 року, в якому зазначено, що
Розглянувши зазначені матеріали про правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві винесено постанову від 26.04.2016 року №116/16/1/10/26-83/2604/02/2, якою визнано винним ТОВ АТБ-маркет винним у вчинені порушення ч.8 ст.39 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладено на штраф на підставі абз.4 п.6 ч.2 ст.2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у сумі 124020 грн.
Вирішуючи спір суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності державний архітектурно будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок № 553).
За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п. 16, п. 18 Порядку № 553).
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п. 17, п. 19, п. 20 Порядку № 553).
Відповідно до абзацу 2 пункту 1 частини 6 статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.
З аналізу зазначеної статті вбачається, що відповідальність за невиконання приписів, можуть нести лише субєкти містобудування.
Дана позиція узгоджується з постановою Верховного суду України від 04.03.2014 року (№ 38285951 в ЄДРСР).
Згідно із ст. 1 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) субєктів містобудування юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами стандартами і правилами, вчинення субєктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності, що тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Згідно п.6 ч.2 ст.2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації.
Отже, у даному випадку законом встановлено відповідальність, зокрема, для суб'єктів містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності).
Відповідно до п.4 ст.1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.
З аналізу наведених вище правових норм, законом встановлено відповідальність, зокрема, для субєктів містобудування, які є замовниками будівництва обєктів ( у разі провадження містобудівної діяльності).
Відповідно до Договору оренди № 54-2015-Нм/т від 01.12.2015 року нерухоме майно, яке розташоване за адресою: м. Київ, вул.Андрія Малишка, 25/1 передано Товариством з обмеженою відповідальністю АТБ-Інвест у тимчасове платне володіння і користування Товариству з обмеженою відповідальністю АТБ-маркет.
Проектна документація на реконструкція нежитлових приміщень (літ. А.) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою: м. Київ, вул.Андрія Малишка, 25/1, замовлена Товариством з обмеженою відповідальністю АТБ-Інвест.
Таким чином, замовником будівництва є Товариство з обмеженою відповідальністю АТБ-Інвест, а не Товариство з обмеженою відповідальністю АТБ-маркет.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що Товариство з обмеженою відповідальністю АТБ-маркет не може нести відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності, яке допустила інша юридична особа.
Відповідно до положень ч.2 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Всупереч наведеним вимогам, відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не надав належних доказів та не довів обґрунтованості визначення штрафних санкцій та правомірності прийняття спірної постанови.
Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Частиною 1 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у постанові суду або ухвалою.
Приймаючи до уваги, що рішення у справі ухвалене на користь позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, суд вважає за необхідне присудити всі здійснені ним судові витрати, а саме судовий збір у розмірі 1860,31 грн.
Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити повністю.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю АТБ-маркет судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1860,30 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України.
Постанова набирає законної сили через 10 днів з дня її проголошення. Якщо проголошено вступну та резолютивну частину постанови або справу розглянуто у порядку письмового провадження, постанова набирає законної сили через 10 днів з дня її отримання у разі неподання апеляційної скарги.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд протягом 10 днів з дня проголошення. У разі проголошення вступної та резолютивної частини постанови або розгляду справи у порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом 10 днів з дня отримання.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.

Суддя ОСОБА_1