Справа № 810/404/17
Суддя: Саприкіна І.В.
Дата ухвалення: 2017-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/404/17 Головуючий у 1-й інстанції: Лиска І.Г. Суддя-доповідач: Саприкіна І.В.
У Х В А Л А

Іменем України

26 квітня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді: Саприкіної І.В.,

суддів: Карпушової О.В., Кобаля М.І.,

при секретарі: Кривді В.І,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2017 року по справі за її адміністративним позовом до Управління Держгеокадастру Бориспільського району в Київській області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А :

25.01.2017 року ОСОБА_2 звернулася до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Держгеокадастру Бориспільського району в Київській області про: визнання протиправними дій відповідача в частині застосування коефіцієнта функціонального використання для земель комерційного призначення - 2,5 при здійсненні у 2014 році розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 30292,00 га; скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №03-10/936 від 05.03.2014 року; зобов'язання відповідача провести перерахунок нормативної грошової оцінки за 2014 рік земельної ділянки площею 30292,00 га; зобов'язання відповідача видати ОСОБА_2 новий витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 30292,00 га із застосуванням коефіцієнта функціонального використання для земель, зайнятих поточним і відведених під майбутнє будівництво - 0,5 за 2014 рік.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2017 року даний позов залишено без розгляду, в зв'язку з пропуском строку звернення до суду. Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати незаконну, на її думку, ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду.

При цьому апелянтка посилається на незаконність, необґрунтованість та необ'єктивність оскаржуваного рішення, неповне з'ясування всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що є підставою для скасування оскаржуваної ухвали. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів знаходить, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Виходячи з ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Строк в шість місяців визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень. При визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

В своїх доводах апелянтка посилається на те, що вона не зверталась до відповідача 03.03.2014 року для отримання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а тому не могла знати про порушення своїх прав в 2014 році. Позивачка стверджує, що отримала цей витяг разом з відповіддю на адвокатський запит №29-1006-99.2-1740/2-16 лише 29.12.2016 року, а тому строк на оскарження повинен обчислюватись з цієї дати.

Колегія суддів не погоджується з позицією апелянтки, виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи, позивачка оскаржує витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 05.03.2014 року № 03-10/936. 11.07.2014 року апелянтка отримала податкове повідомлення-рішення від 18.06.2014 року №2161611, що підтверджується корінцем даного податкового повідомлення-рішення. Цей факт представник позивачки визнала в судовому засіданні. Відповідно до відповіді на адвокатський запит Грабовської І.В. №1 від 26.12.2016 року встановлено, що 03.03.2014 року ОСОБА_2 зверталась до відповідача за наданням витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої у с. Безуглівка Велико Олександрівської сільської ради, яка належить їй відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку НОМЕР_1. В результаті розгляду даного звернення було надано витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 05.03.2014 року №03-10/936. Копія вказаного витягу була додана. Таким чином, позивачка була повідомлена та обізнана щодо суті та розміру грошової оцінки земельної ділянки. Отже, остання дізналася про порушення своїх прав, свобод та інтересів 05.03.2014 та 11.07.2014 року.

Проте, адміністративний позов було подано до суду лише 25 січня 2017 року, тобто з пропуском строку, майже, на 3 роки. Позивачкою не надано жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду. Крім того, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 не заперечується того факту, що до вимоги про скасування витягу має бути застосований шестимісячний строк для оскарження. Однак, позивачка стверджує, що окрім даної позовної вимоги є ще три самостійні вимоги, строк на оскарження яких не пропущено та повинен обчислюватись з 26.12.2016 року. Проте, колегія суддів не пристає на таку позицію апелянтки, з огляду на таке. Так, позовна вимога про визнання протиправними дій відповідача в частині застосування коефіцієнта функціонального використання для земель комерційного призначення, як і вимога про скасування витягу, також були вчиненні в 2014 році. Тобто, також потрібно застосовувати шестимісячний строк для оскарження.

Що стосується вимог про зобов'язання відповідача провести перерахунок нормативної грошової оцінки за 2014 рік земельної ділянки та видати новий витяг, колегія суддів зазначає, що вони можуть застосовуватись лише за наявності протиправного рішення, дій чи бездіяльності.

Таким чином, дані вимоги є похідними від зазначених вище вимог.

У даному випадку йдеться про надання інформації-відповіді на адвокатський запит №1 від 26.12.2016. Тобто, будь-яких окремих рішень щодо відмови відповідача у здійсненні перерахунку нормативної грошової оцінки з використанням коефіцієнта функціонального використання, винесено не було.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги … Проаналізувавши викладене вище, судова колегія приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції, за змістом якого позовні вимоги залишено без розгляду, є обґрунтованим та відповідає нормам адміністративного законодавства.

За таких підстав колегія суддів знаходить, що ухвала суду першої інстанції залишається без змін. На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 196, 199, 200, 205 та 206 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2017 року - без змін. Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст ухвали виготовлено 26.04.2017 року.

Головуючий суддя: І.В. Саприкіна

Судді: О.В. Карпушова

М.І. Кобаль

Головуючий суддя Саприкіна І.В.

Судді: Кобаль М.І.

Карпушова О.В.