Справа № 814/2720/16
Суддя: Лебедєва Г. В.
Дата ухвалення: 2017-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

814/2720/16

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Миколаїв

10 березня 2017 року Справа № 814/2720/16

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді – Лебедєвої Г.В., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Миколаєві справу за адміністративним позовом міського комунального підприємства "Миколаївводоканал" до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови № 128/1014-8319-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2016 року, -

В С Т А Н О В И В:

До Миколаївського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов міського комунального підприємства "Миколаївводоканал" до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови № 128/1014-8319-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2016 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на момент перевірки будівельні роботи на об'єкті будівництва «вул. Рюміна, 9, м. Миколаїв «Модернізація системи знезараження питної води на обєктах МКП «Миколаївводоканал» НСВ IV підйому" завершені та не ведуться, а тому на думку позивача на нього не може бути накладений штраф, оскільки виходячи із диспозиції п.4 ч.2 ст.2 Закону №208/94-ВР («виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень»), санкції до замовника застосовуються лише в разі фактичного ведення робіт на об’єкті, що має бути встановлено під час перевірки органами державного архітектурно- будівельного контролю, а тому постанова управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 24.11.2016 р. № 128/1014-8319-16 є необгрунтованою та такою, що підлягає скасуванню.

Відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими, а постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності правомірною, оскільки під час перевірки щодо достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт, яка зареєстрована Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області від 28.10.2016 року за № 9269-20-15 виявлено у відношенні МКП «Миколаївводоканал» правопорушення, а саме в порушення вимог ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», будівельні роботи на обєкті до 17.02.2016р. виконувало без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та в порушення ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в п.5 декларації про готовність обєкта до експлуатації не зазначив що власними силами виконав загально-будівні роботи на дозаторній, з влаштування контрольних колодязів, приямка, прокладки зовнішніх технологічних комунікацій. До того ж, в порушення вимог п.1.17 ДБН А.3.1-5-2009, п.27.1.1 ДБН В.2.5- 64:2012 замовником на обєкті не велись: акти на закриття прихованих робіт з влаштування колодязів, приямка, водопроводу, каналізації, прокладки електрокабелю, а випробування електрообладнання, заземлення, вентиляції, не оформлені робочі креслення про відповідність виконних в натурі робіт, в загальному журналі робіт відсутні дані про будівльно-монтажні роботи, з влаштування водопроводу, каналізації, електромереж в дозаторній та роботи з влаштування оглядових колодязів.

Представники сторін в судовому засіданні заявили клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

На підставі пункту 10 частини 1 статті 3, частини 6 статті 128 КАС України, суд вважає за можливе розглянути адміністративний позов в порядку письмового провадження, за наявними у справі матеріалами.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх доказами, суд вважає, що адміністративний позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 15.02.2016р. МКП «Миколаївводоканал» подало до Управління державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області декларацію про початок виконання будівельних робіт за вх. № 993-20-16.

28.10.2016 року відповідно до положень п. 17 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, позивач подав до відповідача декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності за вх. № 9269-20-16.

Відповідач листом № 1014-7872-16 повернув позивачу декларацію від 28.10.2016 року № 9269-20-16 із зауваженнями, а саме: в пункті - не в повному обсязі зазначена інформація про відповідальних осіб генерального проектувальника; в пункті 10 не в повному обсязі зазначена інформація про результати експертизи проектної документації; в пункті 12 не коректно зазначена дата початку будівництва.

11 листопада 2016 року Управлінням державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області було проведено позапланову перевірку достовірності даних, наведених в декларації від 28.10.2016 року № 9269-20-16 про готовність до експлуатації об'єкта «вул. Рюміна, 9, м. Миколаїв «Модернізація системи знезараження питної води на обєктах МКП «Миколаївводоканал» НСВ IV підйому".

За результатами перевірки 11 листопада 2016 року Управлінням державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області було складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у відповідності до якого, виявлено порушення МКП «Миколаївводоканал» вимог ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: будівельні роботи на обєкті до 17.02.2016р. виконувало без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та в порушення ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в п.5 декларації про готовність обєкта до експлуатації не зазначив що власними силами виконав загально-будівні роботи на дозаторній, з влаштування контрольних колодязів, приямка, прокладки зовнішніх технологічних комунікацій. До того ж, в порушення вимог п.1.17 ДБН А.3.1-5-2009, п.27.1.1 ДБН В.2.5- 64:2012 замовником на обєкті не велись: акти на закриття прихованих робіт з влаштування колодязів, приямка, водопроводу, каналізації, прокладки електрокабелю, а випробування електрообладнання, заземлення, вентиляції, не оформлені робочі креслення про відповідність виконних в натурі робіт, в загальному журналі робіт відсутні дані про будівльно-монтажні роботи, з влаштування водопроводу, каналізації, електромереж в дозаторній та роботи з влаштування оглядових колодязів.

Після чого, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.11.2016 року та видано припис від 11.11.2016 року № 170 про виявлені порушення п.1.17 ДБН А.3.1-5-2009, п. 27.1.1 ДБН В.2.5-64:2012, а саме: на об'єкті не заповнений загальний журнал робіт на будівельно - монтажні роботи, влаштування водопроводу, каналізації, електромереж в дозаторній та роботи з влаштування оглядових колодязів, не оформлені акти на закриття прихованих робіт та виконавча документація на вказані роботи.

Протокол, акт та припис надіслані у порядку та у строки, встановлені Порядком № 244.

24 листопада 2016 року на підставі протоколу від 11.11.2016р., припису від 11.11.2016 року та акту перевірки від 11.11.2016 року МКП «Миколаївводоканал» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", на підставі чого відповідачем винесено постанову № 128/1014-8319-16 про накладення штрафу.

Надаючи належну правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Приписами ч. 2 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно частини 1 та 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011 № 439/2011, визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Відповідно до частини 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому, пунктом 2 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно із п. 11 Порядку № 553, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, мають право: безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану із створенням об'єктів архітектури; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих за будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію посадовим особам інспекції забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані зі здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 16 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування щодо якого здійснюється контроль, а другий залишається в інспекції. Акт підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування щодо якого здійснено перевірку.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис) (пункт 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю).

З аналізу процитованих норм вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення, зокрема, позапланових перевірок, за наслідком яких складається акт, який підписується перевіряючим та суб'єктом містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль та, у випадку виявлення порушень, - припис з вимогою про їх усунення. При цьому, один примірник як акту так і припису надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Останній же (державний архітектурно-будівельний контроль) здійснюється у присутності саме суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З урахуванням наведених вище норм та встановлених у цій справі обставин, суд дійшов висновку, що підстава для проведення перевірки, зазначена суб'єктом владних повноважень на час проведення перевірки, взагалі не мала місця, оскільки подана міським комунальним підприємством "Миколаївводоканал" декларація разом із усіма додатками була повернута заявнику.

Відтак, порушення суб`єктом владних повноважень процедури проведення перевірки та складання відповідних рішень є наслідком визнання протиправною постанови, прийнятої за результатами такої перевірки.

Даний висновок суду узгоджується з правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду України від 27.01.2015 року у справі №21-425а14.

Зокрема, Верховний суд України вказав, що невиконання суб`єктами владних повноважень вимог чинного законодавства з приводу призначення та проведення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності її правових наслідків.

Таким чином, враховуючи те, що відповідачем було порушено процедуру проведення перевірки, суд доходить висновку про протиправність постанови № 128/1014-8319-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2016 року, винесеної за результатами незаконної перевірки.

Згідно зі статтею 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до частини 1 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (ст. 86 КАС України).

При цьому, відповідно до частини другої статті 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд звертає увагу на те, що усі рішення та дії суб'єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті (вчинені) на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом.

Серед критеріїв /принципів/, які повинні застосовуватись суб'єктом владних повноважень при прийнятті ним рішень та якими керується адміністративний суд у разі оскарження таких рішень (ст.2 КАС України), є, зокрема, принцип законності, відповідно до якого суб'єкт владних повноважень зобов'язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, а рішення суб'єкта владних повноважень має прийматися обґрунтовано, тобто у урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, добросовісно, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Встановлення невідповідності діяльності суб'єкта владних повноважень хоча б одному із критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності може бути підставою для задоволення адміністративного позову, за умови, що встановлено порушення прав та інтересів позивача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб'єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та документи, надані позивачем, суд доходить висновку, що адміністративний позов належить задовольнити повністю.

Керуючись ст. ст. 2, 7-9, 14, 70-72, 79, 86,128, 158-163, 167, 254 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов міського комунального підприємства "Миколаївводоканал" до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови № 128/1014-8319-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2016 року– задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області № 128/1014-8319-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2016 року.

Судові витрати в сумі 1378, 00 грн. (одну тисячу триста сімдесят вісім гривень) стягнути на користь міського комунального підприємства "Миколаївводоканал" за рахунок бюджетних асигнувань Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя Г.В. Лебедєва