Справа № 489/3294/16-а
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2017-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 квітня 2017 р.м. ОдесаСправа № 489/3294/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Губницький Д.Г.
Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Димерлія О.О.

ОСОБА_1

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на постанову Ленінського районного суду м. Миколаєва від 10 березня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними дій та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати протиправними дії Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 17.11.2015 року №287 по справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову зазначено, що висновки контролюючого органу про порушення позивачем правил містобування не відповідають дійсності, зроблені за результатом перевірки, проведеної не у відповідності до Закону, без належного доведення позивачу змісту виявлених порушень, накладення на позивача адміністративного стягнення згідно оскаржуваної постанови відбулось за його відсутності, без повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення, що є безумовною підставою для її скасування.

Постановою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 10 березня 2017 року позовні задоволено у повному обсязі. Суд поновив строк звернення до суду. Визнав незаконною та скасував постанову №287 від 17 листопада 2015 року винесену головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_3 про накладання на ОСОБА_2 стягнення штрафу 6800 грн. за ч. 11 ст. 96 КУпАП.

В апеляційній скарзі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне зясування обставин справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, однак в судове засідання вони не зявилися, поважність своєї неявки суду не повідомили, апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до вимог ст. 197 КАС України за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, у період з 02.11.2015 року по 06.11.2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області проведено позапланову перевірку з питань дотримання ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на обєкті будівництва «Реконструкція коридору (літера «а»», розташованого за адресою: АДРЕСА_1, за результатом якої складено акт від 06.11.2015 року (а.с. 27-28).

Зазначеною перевіркою встановлено порушення ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом обєктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №461.

Під час архітектурно-будівельного контролю інспектором у відношенні ОСОБА_2 складено протокол від 06.11.2015 року про адміністративні правопорушення, передбачені ч.ч. 1, 5, 11 ст. 96 КУпАП, в якій зазначено про розгляд питання про притягнення позивача до адміністративної відповідальності на 17.11.2015 року о 09:00 год. (а.с. 30).

17.11.2015 року Управлінням прийнято постанову №287, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП, та на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800 грн. (а.с. 32)

Підставою для накладення на позивача адміністративного стягнення стало не виконання вимог чинного законодавства щодо прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом обєкту, що знаходиться у власності позивача.

Як вбачається з оскаржуваної постанови, питання про наявність підстав для притягнення позивача до адміністративної відповідальності встановлено на підставі акту перевірки від 06.11.2015 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 06.11.2015 року, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.11.2015 року №326.

Вирішуючи спір по суті та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновки державного архітектурно-будівельного контролю, проведеного з порушенням вимог законодавства, не можуть враховуватись при вирішенні питання щодо наявності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності та беззаперечно свідчать про необґрунтованість адміністративного стягнення, прийняте у відношенні субєкта містобудування на підставі оспорюваної постанови.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За правилами п. 9 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

За правилами п.п. 18, 19 Порядку від 23.05.2011 року №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно із п. 20 Порядку від 23.05.2011 року №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за обовязковою участю суб'єкта містобудування або його представника, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Інспекції у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Вказані акт, протокол і припис складаються у присутності субєкта містобудування або його представника, який має ознайомитись із протоколом, актом та приписом і отримати їх другий примірник, а у разі відмови субєкта містобудування, його представника від підписання акту, протоколу та припису, зазначені документи надсилаються йому поштовим звязком.

Разом з цим, за правилами п.п. 12, 13 Порядку від 23.05.2011 року №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

В свою чергу, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас, як вбачається з матеріалів перевірки, позивач не був присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, висновки перевірки про можливі порушення складені без урахування його пояснень або заперечень тощо.

На думку колегії суддів, зазначені обставини позбавляють контролюючий орган правових підстав для здійснення перевірки субєкта містобудування, проте ініціюють орган належним чином оформити обставини щодо не надання субєктом містобудування на вимогу органу документів та не забезпечення проведення перевірки на обєкті, тобто щодо недопущення субєктом посадових осіб контролю до перевірки.

Приписи п. 14 Порядку від 23.05.2011 року №553 визначають серед вимог, які зобов'язаний виконувати суб'єкт містобудування, таку як допуск посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, подання документів, пояснень, довідок, відомостей, матеріалів з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт.

При цьому, відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Разом з цим, як показали обставини справи та фактично не заперечується відповідачем, позивач не був присутнім під час вирішення питання про притягнення його адміністративної відповідності та у контролюючого органу не було відомостей про належне сповіщення позивача про розгляд справи про виявлене під час перевірки порушення.

Колегія суддів вважає, що в силу приписів наведеної норми Кодексу, у відповідача не було підстав для розгляду справи про адміністративне правопорушення, що в свою чергу свідчить про невідповідність постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності критерію обґрунтованості та законності.

Враховуючи, що висновки про порушення позивачем правил містобудівного законодавства, а також про наявність підстав для накладення адміністративного стягнення, зроблені не у відповідності до вимог Закону, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції зроблено вірний висновок про наявність підстав для скасування оскаржуваної постанови контролюючого органу.

З огляду на викладене, оскільки доводи апеляційної скарги про порушення судом при вирішенні спору норм законодавства, що регулюють спірні правовідносини, не знайшли свого підтвердження, колегія суддів доходить висновку про залишення скарги без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 195, 197, п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200, п. 1 ч. 1 ст. 205, ст.ст. 206, 254 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області залишити без задоволення.

Постанову Ленінського районного суду м. Миколаєва від 10 березня 2017 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили в порядку, встановленому частиною 5 статті 254 КАС України, і може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого Адміністративного Суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

ОСОБА_1