Справа № 810/4127/16
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2017-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2017 року № 810/4127/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення від 09.11.2016 № 338 "Про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт та декларації про готовність обєкта до експлуатації".

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що оскаржуване рішення є протиправним, оскільки будь-яких правових підстав для його прийняття відповідачем не було, позивачем надано всі документи для початку будівельних робіт та готовність обєкта до експлуатації. Дані документи складені та перебувають у належному відповідному до чинного законодавства стані.

Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідач в судове засідання не прибув, про розгляд справи повідомлений належним чином, позовних вимог не визнав з підстав, викладених у письмових запереченнях проти позову, просив у задоволенні позову відмовити.

Відповідно до частини 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні в разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Виходячи з вищевикладеного суд вважає за можливе розглядати справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Рішенням головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_2 від 09.11.2016 року № 338 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність обєкту до експлуатації" яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 24.11.2015 № КС91 та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації обєкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 30.12.2015 №КС25.

Зі змісту даного рішення слідує, що підставою для його прийняття є встановлення в результаті позапланової перевірки факту виконання замовником, тобто позивачем, будівельних робіт з будівництва шестиквартирного житлового будинку за відсутності вихідних даних проектування (технічних умов), даних інженерних вишукувань, проектної документації стадії Проект, наказу на затвердження проектної документації за №б/н від 2.12.2015, акту прийому-передачі зазначеної проектної документації, чим, на думку відповідача, позивач порушив вимоги ст.ст. 29, 31 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, ДБН А.2.2-3-2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво. Дані наведені в ТЕП, зазначених в МБУ, перевищують відсоток забудови, наведених в декларації про готовність, а саме: згідно даних в декларації про готовність відсоток забудови становить: 340,4 м2/0,996 га х100% =34,17%, що перевищує гранично допустимий показник (згідно МБУ 30%).

Замовником будівництва виконані будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, без отримання вихідних даних для проектування, без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації.

Так, в оскаржуваному рішенні зроблено висновок про те, що замовник в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність обєкту до експлуатації навів недостовірні дані, що, на думку відповідача, є підставою вважати обєкт самочинним будівництвом.

Вважаючи дане рішення протиправним, позивач звернувся до суду з позовом про його оскарження.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначаються Законом України Про регулювання містобудівної діяльності.

Згідно ч. 1 ст. 41 даного Закону державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України, затвердженого наказом Держархбудінспекції від 08.09.2015 № 1000, Департамент є територіальним органом структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Частиною 2 ст. 39-1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності визначено, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати обєкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Як встановлено судом у позивача на момент проведення та закінчення будівельних робіт була зареєстрована у відповідності до чинного законодавства декларація про початок виконання будівельних робіт, що давало йому право на будівництво житлового будинку.

Відповідно до п. 4.6.1. ДБН 2.2-3-2014 та п.11.2. Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 16.05.2011 № 45 із подальшими змінами, для об'єктів І та II категорій складності проектування здійснюється в одну стадію - стадія робочий проект.

Як слідує з матеріалів справи, спірний будинок відноситься до І-II категорії складності, отже, наявність робочого проекту є достатньою підставою для початку та завершення його будівництва.

Представником позивачем подано до суду копію робочого проекту будівництва будинку та зазначено, що на даний час будинок зданий в експлуатацію, частина квартир продана іншим особам, крім того, жодним нормативно-правовим актом не передбачено зберігання робочого проекту після введення будинку в експлуатацію.

Крім того, як слідує з матеріалів перевірки, інспектором не було витребувано ні у позивача, ні в будь-якої іншої організації проектну документацію на спірний будинок, а тому суду не зрозуміло, на підставі яких доказів інспектор зробив висновок про її відсутність як під час будівництва, так і після введення будинку в експлуатацію.

Щодо твердження відповідача про те, що Замовником виконані будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, суд зазначає наступне.

На підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 02.09.2016 року, земельна ділянка з кадастровим номером :03:165:4029 належала ОСОБА_1. Цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Відповідно до ст. 19 ЗК України Землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії:

а) землі сільськогосподарського призначення;

б) землі житлової та громадської забудови;

в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення;

г) землі оздоровчого призначення;

ґ) землі рекреаційного призначення;

д) землі історико-культурного призначення;

е) землі лісогосподарського призначення;

є) землі водного фонду;

ж) землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Згідно наказу Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 № 548 Про затвердження Класифікації видів цільового призначення земель до земель житлової та громадської забудови відноситься:

- для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка

- для колективного житлового будівництва

- для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будівництва

- для іншої житлової забудови

Отже, позивачем побудовано спірний будинок на земельній ділянці, яка була відведена для цієї мети.

Також відповідно до п. 5 ст. 20 ЗК України види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

Крім того, позивач зазначив, що йому не було відомо про проведення перевірки, жодна документація щодо будівництва спірного будинку у нього не витребовувалася, дозволу потрапити до будинку не запитували.

При цьому ні з матеріалів перевірки, ні з пояснень представника відповідача не вбачається, яким чином інспектором при проведенні перевірки, з виїздом на місце, було встановлено, що земельна ділянка, на якій побудований спірний будинок, належить ОСОБА_1, яким чином він встановив, що перевищення відсотку забудови.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Всупереч наведеним вимогам відповідач як суб'єкт владних повноважень не довів правомірності своїх дій, не надав суду жодних доказів, які спростовували б доводи позивача.

Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 128, 159 - 163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_2 від 09.11.2016 № 338 Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність обєкта до експлуатації .

Стягнути судовий збір у розмірі 551 (пятсот пятдесят один) грн. 21 коп. на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Василенко Г.Ю.