Справа № 807/567/17
Суддя: Калинич Я. М.
Дата ухвалення: 2017-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 квітня 2017 рокум. Ужгород№ 807/567/17

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М., вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовною заявою Державної служби України з безпеки на транспорті до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом, -

ВСТАНОВИВ:

Державна служба України з безпеки на транспорті звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом.

Відповідно до статті 107 частини 1 пункту 3 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Розглянувши поданий адміністративний позов, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з огляду на наступне.

Відповідно до вимог статті 106 частини 3 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір» № 3674-VI (надалі Закон України № 3674-VI).

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону України № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За змістом пункту 3 частини другої статті 4 Закону, за подання до адміністративного суду субєктом владних повноважень, юридичною особою адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» станом на 01 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1600 грн. 00 коп.

Враховуючи предявлену у даному позові вимогу майнового характеру і розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого на 1 січня 2017 року, ставка судового збору за подання до суду цього позову становить 1600,00 грн.

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - УК у м. Ужгороді, 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38015610; банк отримувача - ГУ ДКСУ у Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) - 812016; рахунок отримувача - 4002; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Натомість, Державна служба України з безпеки на транспорті одночасно в прохальній частині позовної заяви клопоче про відстрочення сплати судового збору. Вказане клопотання мотивовано тим, що позивач є центральним органом виконавчої влади та фінансується з бюджету України. Відповідно до кошторису Укртрансбезпеки на поточний місяць 2017 рік «Інші видатки», за якими здійснюється оплата судового збору, бюджетних коштів не вистачає. На момент звернення до суду на рахунку позивача відсутні достатні кошти для сплати судового збору.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення позивачеві сплату судового збору, суд зазначає наступне.

За правилами частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України та статті 8 Закону, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналіз наведених правових норм свідчить на користь висновку, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цих нормах дій є майновий стан заявника. При цьому обґрунтування повязаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу - платника судового збору.

Позивачем в обґрунтування свого клопотання про відстрочення сплати судового збору жодних доказів, які б свідчили про скрутне матеріальне становище, зокрема відсутність достатніх коштів на рахунках для оплати судового збору, до позову додано не було.

На переконання суду, обмежене фінансування бюджетної установи, яка діє як субєкт владних повноважень, не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Подібна думка неодноразово була викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України, зокрема від 25, 28 та 29 березня 2016 року по справах № К/800/54528/15, № К/800/5525/16, № К/800/8709/16 відповідно, та узгоджується із позицією Верховного Суду України, наведеною в ухвалі від 28.09.2015 (справа № 21-5496а15).

Отже, відсутність видатків на оплату судового збору у кошторисі позивача не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору, обовязок сплати якого встановлено чинним законодавством.

Беручи до уваги зазначене, суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору та, відповідно, відмовляє Державній службі України з безпеки на транспорті в задоволенні клопотання.

Також, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст.106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову субєктом владних повноважень. Субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Крім того, абзацом 27 п. 2 Правил надання послуг поштового звязку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. № 270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового звязку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового звязку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Вміст поштового відправлення містить бланк вкладення, який згідно з п. 61 Правил надання послуг поштового звязку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового звязку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог ч. 3 ст. 106 КАС України, належним доказом надіслання субєктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення разом з оригіналом розрахункового документу.

Вказані висновки також викладені у листі Вищого адміністративного суду України №2091/11/13-11від 16.11.2011 року.

З матеріалів справи вбачається, що до позовної заяви додано ксерокопію фіскального чеку про поштове відправлення, з якого не має можливості встановити вміст поштового відправлення та повну адресу одержувача.

Тому позивачу субєкту владних повноважень - необхідно надати докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та додані до неї документи, а саме: опис вкладення.

Відповідно до статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Ухвала вважається виконаною у встановлений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду оригінал доказу сплати судового збору згідно ставок, передбачених Законом України «Про судовий збір» за подання адміністративного позову майнового характеру у розмірі 1600,00 грн. та доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами.

На підставі наведеного та керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті щодо відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Державної служби України з безпеки на транспорті до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом залишити без руху.

Надати Державній службі України з безпеки на транспорті строк до 11 травня 2017 року для усунення вищезазначених недоліків.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду протягом пяти днів з дня проголошення ухвали, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також постановлення ухвали в письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається через Закарпатський окружний адміністративний суд з одночасним надсиланням її копії до суду апеляційної інстанції. Якщо субєкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених статтею 167 частиною 4 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то пятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення пятиденного строку з моменту отримання субєктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя ОСОБА_2