Справа № 820/1555/17
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2017-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 820/1555/17
ХАРКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

27 квітня 2017 р. м. Харків

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративний позов Державного підприємства "Завод імені ОСОБА_1" до Східної об'єднаної державної податкової інспекції м.Харкова Головного управління ДФС у Харківській області про визнання протиправною та скасування вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Завод імені ОСОБА_1" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Східної об'єднаної державної податкової інспекції м.Харкова Головного управління ДФС у Харківській області, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати вимогу Східної обєднаної державної податкової інспекції м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області №Ю-25969-17 від 06.12.2016 року про сплату заборгованості зі сплати єдиного соціального внеску.

Згідно з ч.1 ст.108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Судом встановлено, що позивач при зверненні до суду не надав оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, встановленому чинним законодавством.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2017 року адміністративний позов Державного підприємства "Завод імені ОСОБА_1" залишено без руху та надано термін для усунення недоліків позовної заяви, протягом пяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2017 року була отримана уповноваженою особою позивача 20.04.2017 року, оскаржена не була, та відповідно набрала законної сили.

Станом на 27.04.2017 року, у строк достатній для усунення недоліків, з урахуванням вимог ухвали від 13.04.2017 року, позивач їх не усунув.

Відповідно п.1 ч.3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

25.04.2017 року від представника Державного підприємства "Завод імені ОСОБА_1" надійшли заява №2071/16 від 25.04.2017 року про відстрочення сплати судового збору та заява №2070/16 від 25.04.2017 року про зменшення розміру судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Суд зазначає, що зазначеною нормою процесуального права передбачена можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статті спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 10 Кодексу адміністративного судочинства України) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Надані позивачем докази не свідчать про відсутність коштів для сплати судового збору саме на час звернення до суду, при цьому, вказані у заявах факти сплати заборгованості у 2017 році свідчать про платоспроможність позивача.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення вказаної заяви, з огляду на те, що недостатність коштів у позивача - юридичної особи, в розумінні статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України не є належною та допустимою підставою для зменшення розміру судового збору або відстрочення його сплати.

При цьому, відстрочення сплати або зменшення розміру судового збору є правом, в не обовязком суду.

Вивчивши доводи вказаних заяв, суд не знаходить підстав для їх задоволення, оскільки позивач ніяким чином не підтверджує та не обґрунтовує можливість сплатити суми судового збору в майбутньому, зокрема, до ухвалення рішення у справі.

Відносно тверджень позивача, що у випадку не задоволення заяви про зменшення розміру судового збору за подачу зазначеного позову, підприємство буде позбавлено права на судовий захист своїх прав та інтересів, як наслідок, доступу до правосуддя, суд зазначає наступне.

Право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, яке передбачено статтею 55 Конституції України, відповідно до якої, права і свободи людини і громадянина захищаються судом і кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. При цьому у відповідності до ч. 2 ст. 2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Адміністративний позов, відповідно до ст. 99 КАС України, може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч. 4 статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» платник єдиного внеску зобов'язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов'язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Таким чином, виходячи з приписів вищезазначених норм законодавством встановлений 10-денний строк оскарження рішень контролюючого органу з дня отримання платником рішення (вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску).

Водночас, суд враховує приписи ч. 4 ст. 99 КАС України, в яких зазначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень.

З матеріалів справи вбачається, що вимога Східної обєднаної державної податкової інспекції м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області №Ю-25969-17 від 06.12.2016 року про сплату заборгованості зі сплати єдиного соціального внеску була оскаржена позивачем до Головного управління ДФС у Харківській області та ДФС України, однак рішеннями про результати розгляду скарг дана вимога залишена без змін.

Отже, оскаржувана позивачем вимога - це рішення суб'єкта владних повноважень, що прийняте за результатами адміністративного оскарження, тобто досудового порядку вирішення спору.

Таким чином, позивачем пропущено встановлений ч.4 ст. 99 КАС України місячний строк звернення до суду з даною позовною вимогою, що в свою чергу має наслідком залишення адміністративного позову без розгляду.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що підприємство, усвідомлюючи та будучи обізнаним про строки звернення до суду, самостійно позбавило себе права на судовий захист своїх прав та інтересів.

Враховуючи приписи п.1 ч.3 ст.108 КАС України, позовна заява підлягає поверненню позивачу, з огляду на те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 88, 99, 105, 108, 165, 185, 186 КАС України, суд-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяв представника Державного підприємства "Завод імені ОСОБА_1" №2071/16 від 25.04.2017 року про відстрочення сплати судового збору та №2070/16 від 25.04.2017 року про зменшення розміру судового збору - відмовити.

Позовну заяву Державного підприємства "Завод імені ОСОБА_1" до Східної об'єднаної державної податкової інспекції м.Харкова Головного управління ДФС у Харківській області про визнання протиправною та скасування вимоги - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Біленський О.О.