Справа № 814/851/17
Суддя: Біоносенко В. В.
Дата ухвалення: 2017-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

29 квітня 2017 р. Справа № 814/851/17

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Біоносенка В.В., за участю секретаря судового засідання Ополинського О.В., розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомВиконавчого комітету Миколаївської міської ради,
доРегіональної партійної організації "Робітнича партія України" в Миколаївській області, Миколаївської крайової організації Народного руху України Відокремленого підрозділу громадської організації "Всеукраїнська спілка учасників бойових дій в АТО "Побратими України" в Миколаївській області Громадської організації "Територіальна козацька громада Корабельного району"
третя особа за участю: представників позивача: ОСОБА_1, ОСОБА_2 представників відповідів: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 представника третьої особи: ОСОБА_7Головне управління Національної поліції в Миколаївській області ,
прообмеження проведення мітингів,зборів, походів, демонстрацій,
В С Т А Н О В И В:

Виконавчий комітет Миколаївської міської ради звернувся з адміністративним позовом до Регіональної партійної організації в Миколаївській області «Політична партія «Робітнича партія України», Миколаївської крайової організації Народного руху України, Відокремленого підрозділу громадської організації «Всеукраїнська спілка учасників бойових дій в АТО «Побратими України» в Миколаївській області, Громадська організація «Територіальна козацька громада Корабельного району м. Миколаєва» щодо обмеження права на мирні зібрання шляхом заборони зазначеним громадським обєднанням проводити відповідні мирні зібрання 1-2 травня 2017 року на площі Соборна у м. Миколаєві.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що на теперішній час серед населення м. Миколаєва спостерігається підвищена соціальна напруга, яка підігрівається за допомогою маніпулювання суспільною свідомістю, шляхом поширення недостовірної та упередженої інформації. Через емоційний, моральний та психологічний стан мешканців м. Миколаєва і членів місцевої територіальної громади міста характеризується критично високим ступенем напруженості. ОСОБА_4 час проведення мирних зібрань не виключаються можливі провокації, направлені на дестабілізацію суспільної ситуації, порушення правопорядку і громадської безпеки в місті, посягання на життя, здоровя, безпеку громадян жителів та гостей м. Миколаєва. Проведення зазначених акцій відповідачами може привести до виникнення конфліктних ситуацій, групових порушень громадського порядку, масових заворушень, закликів до вчинення дій, що загрожують громадському порядку, тобто, може призвести до скоєння злочинів, передбачених ст.ст.279, 293, 296, 341 Кримінального кодексу України, що саме по собі іде у протиріччя зі ст.39 та іншими статтями Конституції України. Проведення вищевказаних заходів, місце їх проведення (центр міста), де спостерігається масове накопичення громадян, та час проведене негативно вплине на громадський порядок, безпеку, життя та здоровя мешканців міста.

Крім того, позивач вважав за можливе встановити обмеження для проведення масових заходів у центральній частині м. Миколаєва від не визначеного кола осіб, навіть для тих, хто може подати відповідні сповіщення в майбутньому.

В якості доказів, якими обґрунтовується необхідність обмежити права на мирні зібрання, позивачем надано лист ГУНП в Миколаївській області від 28.04.17 з клопотанням про звернення до суду з адміністративним позовом для вжиття заходів щодо заборони відповідних мітингів, демонстрацій, походів та зборів.

Третя особа Головне управління Національної поліції України в Миколаївській області підтримало позицію позивача та просило позов задовольнити.

Представники всіх відповідачів просили в задоволенні позову відмовити. Послалися на те, що їх організації не планують ніяких заворушень, злочинів та іншого порушення громадського порядку.

Дослідив матеріали справи, вислухав представників сторін, суд встановив наступне.

28.04.17 Регіональною організацією Робітничої партії України подано Миколаївському міському голові повідомлення про проведення 01.05.17 з 09.30 у м. Миколаєві пішої ходи по вулиці Соборній (від вул. Макарова до пл. Соборної) з послідуючим мітингом на площі з підтримки вимог щодо погашення заборгованості зарплат, поновлення індексації зарплат та пенсій, у тому числі перерахунку пенсій, недопущення прийняття Трудового кодексу України. Заявлена кількість 500-2000 осіб.

28.04.17 Миколаївською обласної (крайової) організацією Народного Руху України подано Миколаївському міському голові повідомлення про проведення 01.05.17 та 02.05.17 у м. Миколаєві на Соборній площі з 09.00 до 20.00 год. мирного мітингу з метою захисту прав найманих працівників та службовців. Заявлена кількість 100-200 осіб.

28.04.17 відокремленим підрозділом Громадської організації «Всеукраїнська спілка учасників бойових дій в АТО «Побратими України в Миколаївській області подано Миколаївському міському голові повідомлення про проведення памятного заходу вшанування загиблих з 11.00 до 20.00 год. 01.05.17, 02.05.17 у м. Миколаїв, Соборна площа, Заявлена кількість 50-200 осіб.

28.04.17 Громадська організація «Територіальна козацька громада Корабельного району м. Миколаєва» подано Миколаївському міському голові повідомлення про проведення публічного масового заходу 01.05.17 з 08.00 до 20.00 год. на Соборній площі у м. Миколаєві. Заявлена кількість 50 осіб.

28.04.17 ГУНП в Миколаївській області звернулось до Миколаївського міського голови з листом, в якому просило його вжити заходів щодо обмеження права на мирні зібрання 1 та 2 травня 2017 року.

Таке клопотання ГУНП в Миколаївській області обґрунтувало тим, що на території східних областей провадиться антитерористична операція, в інших регіонах невдоволеними громадянами неодноразово здійснювались самовільні перекриття руху автотранспорту, блокувалась робота міськради. Щонайменше зауваження з боку інших громадян може визвати вибух емоцій та перерости у бійку та групове порушення публічного порядку. Це може бути використано країною агресором та окремими політичними опозиційними партіями для дестабілізації ситуації в країні та окремих регіонах.

Відповідно до ст.11 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу мирних зібрань і свободу об'єднання з іншими особами, включаючи право створювати профспілки та вступати до них для захисту своїх інтересів.

Здійснення цих прав не підлягає жодним обмеженням, за винятком тих, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Ця стаття не перешкоджає запровадженню законних обмежень на здійснення цих прав особами, що входять до складу збройних сил, поліції чи адміністративних органів держави.

Відповідно до ст.39 Конституції України громадяни мають право збиратися мирно, без зброї і проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування.

Обмеження щодо реалізації цього права може встановлюватися судом відповідно до закону і лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку - з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Натомість в Україні відсутній Закон, який встановлює обмеження реалізації права на мирні зібрання, як це передбачено ч.2 ст.11 Конвенції та ч.2 ст.39 Конституції України.

Введення обмежувальних заходів щодо права громадян на свободу мирних зібрань, без встановлення їх Законами України, вже було визнано порушенням Конвенції з боку України у Рішенні ЕСПЛ у справа «Вєренцов проти України» від 11.04.13.

Поряд з цим, правове становище дозволяє адміністративним судам розглядати справи щодо обмеження реалізації права на мирні зібрання, що врегульовано ст. 182 КАС України.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КАС України суд задовольняє вимоги позивача в інтересах національної безпеки та громадського порядку в разі, якщо визнає, що проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій чи інших зібрань може створити реальну небезпеку заворушень чи вчинення кримінальних правопорушень, загрозу здоров'ю населення або правам і свободам інших людей.

Згідно статті 8 КАС України, суди при вирішенні справ керуються принципом верховенства права та застосовують його з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Правильність реалізації прав людини на свободу мирних зібрань Європейський суд з прав людини висловив у рішеннях у справах «Станков та Обєднана організація Македонії «Іліден» проти Болгарії» (2001), «Іванов та інші проти Болгарії» (2005), «Християнська народна демократична партія проти Молдови» (2006), «Оллінджер проти Австрії» (2006), «Вєренцов проти України» (2013) та інших.

Так, обмеження прав, гарантованих ст. 11 Конвенції, може бути застосовано за наявності таких умов: вони встановлені законом; мають законну мету, зокрема застосовуються в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання злочинам, для охорони здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб; є необхідними в демократичному суспільстві.

Таким чином, відповідно до діючого національного законодавства право на мирні зібрання є безперечним правом громадян, яке може бути обмежене судом лише у виключних випадках.

Натомість, у поданому позивачем позові, таких виключних обставин, які надають підстави для обмеження мирних зібрань не наводиться.

Відповідно до ст.73 Кодексу законів про працю України 1 і 2 травня визначені як святкові і неробочі дні- День міжнародної солідарності трудящих.

Зазначені дні історично мають святкове соціально-політичне забарвлення. Традиційно щорічно в ці дні в Україні та в інших країнах світу проводяться збори, мітинги, походи і демонстрації представниками різних політичних сил, для привернення уваги до певних проблем чи політичних гасел. Також, вже традиційне є проведення в ці дні контрдемонстрацій, учасники яких сповідують протилежні погляди.

Тому подання відповідачами завчасних сповіщень про проведення ними відповідних мирних зібрань 1 да 2 травня 2017 року не повинно було бути для органів державної влади та місцевого самоврядування чим то несподіваним або незвичайним.

Місцем проведення будь-якого мирного зібрання, організатори також найчастіше обирають саме центральну площу та вулиці міста, оскільки лише у цих місяцях вони мають можливість привернути увагу органів державної влади та громадськості до проблем, з яких саме проводиться мітинг.

Посилання позивача та третьої особи на не незручності, які може спричинити мирні зібрання мешканцям міста, нормальному функціонуванню органів державної влади, роботі транспорту тощо, суд не вважає переконливими.

На думку суду, конституційне право громадян на проведення мирних зібрань є переважним над незручністю, які такі заходи завдають органам влади під час їх проведення.

Вірогідність незначних інцидентів не може слугувати обґрунтуванням заборони на проведення мітингів. Є зрозумілим, що будь-яка демонстрація, що проводиться у громадському місці, певною мірою може викликати порушення громадського порядку та зіткнення (Рішення ЄСПЛ від 02.10.01 «Станков та Обєднана організація Македонії «Іліден» проти Болгарії»).

Можливість долучення до демонстрації екстремістів з насильницькими намірами не може, як таке, відібрати право на мирні зібрання. Тягар доказування насильницьких намірів організаторів зібрання лежить на органах влади. (Рішення ЄСПЛ «Християнська народна демократична партія» проти Молдови»).

Відповідно до Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» м. Миколаїв, не входить до Переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 02.12.15 №1275-р, тому суд не приймає посилання позивача та третьої особи на необхідність обмеження конституційних прав громадян у м. Миколаєві, проведення антитерористичних заходів у Донецькій та Луганських областях.

Право на свободу мирних зібрань не може реалізовуватися за відсутності кореспондуючих обовязків, покладених на державу в особі її уповноважених органів.

З проаналізованих вище рішень ЕСПЛ випливає, що уповноважений орган не має права приймати рішення щодо обмеження права на свободу мирних зібрань з посиланням на нездатність (чисельну, організаційну тощо) органів охорони правопорядку забезпечити належну охорону учасників запланованого мирного зібрання, яким можуть загрожувати злочинні дії представників контрдемонстрації чи інших громадян. Вживати обґрунтованих та співмірних заходів для забезпечення безпеки учасників мирних демонстрацій обовязок держави (Рішення ЄСПЛ від 26.07.07 «Баранкевич проти Росії»).

Відповідно, заборона проведення мирного зібрання з посиланням на можливі порушення громадського порядку є неправомірними.

Дані, що можуть свідчити про намір вчинити злочин (злочини) під час мирного зібрання, мають бути помітними та достатньою мірою конкретними. Загальна абстрактна вірогідність вчинення злочину або правопорушення існує завжди, навіть поза межами проведення мирних зібрань, а тому відповідно, простих припущень та побоювань щодо можливості вчинення у межах зібрання або щодо нього злочинних дій недостатньо для прийняття рішення про обмеження права на свободу мирних зібрань.

В задоволенні позову відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 158-163, 182 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. В задоволенні позову відмовити.

2. Постанова підлягає негайному виконанню.

3. Апеляційна скарга на цю постанову може бути подана до Одеського апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя В. В. Біоносенко