Справа № 820/589/17
Суддя: Старосєльцева О.В.
Дата ухвалення: 2017-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2017 р. справа № 820/589/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Старосєльцевої О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Цабеки К.Є.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Красота та Здоров'я" до Київської митниці ДФС про скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ТОВ "Красота та здоровя" у порядку адміністративного судочинства висунув вимоги про 1) визнання незаконним та скасування рішення Київської митниці ДФС № КТ-103-2017 від 04.01.2017 року про визначення коду товару; 2) зобов'язати Київську митницю ДФС здійснити митне оформлення товару, отриманого Товариством з обмеженою відповідальністю "Красота та здоров'я" за контрактом від 18.05.16 року №18/05/16, за кодом УКТ ЗЕД №2106 90 98 90.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що Київською митницею ДФС України було неправомірно змінено код товару з назвою "Вітаміни жувальні пастилки у формі ведмежат для людей" самостійно визначений у поданій до митного оформлення та контролю вантажною митною декларацією №125130013/2016/421687 від 29.12.2016 року з НОМЕР_1 за УКТЗЕД на НОМЕР_2 за УКТЗЕД. У зв'язку з чим, спірне рішення від 04.01.2017 року №КТ-103-2017 про визначення коду товару не відповідає закону. Позивач також зазначив, що визначив код УКТЗЕД продукції не за особистим рішенням, а керуючись приписами чинного законодавства та висновками Державної санітарно-епідеміологічної експертизи. Посилаючись на викладені вище мотиви, у судовому засіданні представник позивача просив суд прийняти рішення про задоволення позову.

Відповідач, Київська митниця ДФС, з поданим позовом не погодився.

В обґрунтування заперечень проти позову відповідач зазначив, що при здійсненні митного контролю класифікації товару, заявленого позивачем до митного оформлення, було виявлено невірне визначення ним коду товару згідно з УКТЗЕД. На думку органу державної митної служби, прийняте у зв'язку із цим рішення про визначення коду товару повністю відповідає вимогам закону. Посилаючись на викладені вище мотиви, відповідач просив суд постановити рішення про відмову в задоволенні позову.

Суд, вивчивши доводи позову та заперечень проти позову, повністю виконавши процесуальний обов'язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, з'ясувавши обставини спірних правовідносин, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

За матеріалами справи судом встановлено, що 25.08.2016р. між позивачем, ТОВ "Красота та здоровя" (в якості покупця), та компанією Pharmatech Asia Group. Ltd. Гонконг (в якості продавця) було укладено зовнішньоекономічний контракт (а.с.34 зворот-35), предметом якого є купівля-продаж товару.

29.12.2016р. позивач з метою митного оформлення товару за цим зовнішньоекономічним контрактом подав до митниці вантажну митну декларацію ІМ-40 № 125130013/2016/421687 (а.с. 30), в якій зазначив опис товару (графа 31 ВМД) : вітаміни - жувальні пастилки у формі ведмежат для людей, що складаються тільки з активних та допоміжних речовин, які містять вітаміни, вміст яких не перевищує в три рази рекомендовану седньодобову норму вживання (RDA), з вмістом цукрози більше 5%, для роздрібної торгівлі, склад: вітамін А - 395 мкг/шт, вітамін С - 11 мг/шт, вітамін D - 3,1 мкг/шт, вітамін Е - 7,1 мг/шт, вітамін Вб - 0,55 мг/шт, вітамін В12 - 1,1 мкг/шт, вітамін В5 - 2,62 мг/шт, біотин - 31 мкг/шт, цинк (як цитрат цинку) 1,42 мг/шт, йод ( як калію йодид) - 21,2 мкг/шт, фолієва кислота - 131 мкг/шт, холін (як бітартрат холіну) - 20 мкг/шт, інозитол- 20мкг/шт. Допоміжні речовини: модифікований крохмаль - 40 мг/шт., цитрат натрію - 2 мг/шт, цукор - 750 мг/шт, мальтозний сироп 1403,33 мг/шт, сорбітол - 80 мг/шт, желатин - 150 мг/шт, яблучна кислота 5мг/шт., лимонна кисота 15мг/шт, натуральна віддушка - 8 мг/шт., екстрат чорної моркви - 1,6 мг/шт, рослинна олія - 5мг. Всього - 500000 капсул. Торговельна марка PAG PharmaTech ASIA GROUP LТD Виробник PHarmatech Asia Group, Ltd (PAG)Kpaїнa виробництва CN., код товару (графа 33 ВМД) НОМЕР_1, ставка ввізного мита -0%.

Згідно з графою 33 згаданої ВМД товар було класифіковано за кодом УКТ ЗЕД - 2106 90 98 90.

04.01.2017р. відповідачем, Київською митницею ДФС, було прийнято спірне рішення №КТ-103-2017, п.4 якого код товару за ВМД форми ІМ-40 №125130013/2016/421687 від 29.12.2016. було змінено на НОМЕР_2 (а.с. 9), а сам товар класифіковано наступним чином: жувальні пастилки у формі ведмежат для людей. Маса пастилки 2500 мг. Склад однієї пастилки: вітамін А - 395 мкг, вітамін С - 11 мг, вітамін D - 3,1 мкг, вітамін Е - 7,1 мг, вітамін Вб - 0,55 мг, вітамін В12 - 1,1 мкг, вітамін В5 -2, 62 мг, біотин - 31 мкг, цинк (як цитрат цинку) 1,42 мг, йод ( як калію йодид) - 21,2 мкг, фолієва кислота - 131 мкг, холін (як бітартрат холіну) - 20 мкг, інозитол - 20 мкг. Допоміжні речовини: модифікований крохмаль 40 мг, цитрат натрію - 2 мг, цукор - 750 мг, мальтозний сироп - 1403,33 мг, сорбітол - 80 мг, желатин - 150 мг, яблучна кислота - 5мг, лимонна кислота - 15мг, натуральна віддушка - 8 мг, екстракт чорної моркви - 1,6 мг, рослинна олія - 5 мг. Загальний вміст цукрів (цукор та мальтозний сироп) складає 86% мас. Торговельна марка: PAG PharmaTech ASIA GROUP LTD. Виробник: Pharmatech Asia Group, Ltd (PAG), Китай. Ставка ввізного мита -10%.

Як з'ясовано судом, юридичною підставою для прийняття спірного рішення субєкт владних повноважень обрав положення ст..69 Митного кодексу України, а фактичною підставою послугувало судження суб'єкта владних повноважень про необхідність класифікації поданого до митного оформлення товару за кодом УКТ ЗЕД -НОМЕР_2.

Перевіряючи відповідність спірного рішення суб'єкта владних повноважень вимогам закону, зокрема, ч.3 ст.2 КАС України, суд зазначає, що правовідносини з приводу визначення коду товару в цілях проходження митних процедур унормовані ст.ст.67-69 Митного кодексу України.

Повноваження органів доходів і зборів (у даному випадку митниць) на прийняття рішень з приводу класифікації товарів для митних цілей прямо обумовлено ч.7 ст.69 Митного кодексу України і його наявність не викликає жодних сумнівів, але у силу ст.ст.6, 8, 19, 129 Конституції України, ч.3 ст.2 КАС України, ч.7 ст.69 Митного кодексу України вказане рішення не винесено законодавцем поза межі судового контролю.

Тому досліджуючи обставини прийняття спірного рішення, а також покладені в його основу юридичні та фактичні мотиви, суд відзначає, що заперечуючи правильність первісного визначення платником податків коду товару за УКТЗЕД, відповідач наполягав, що до позиції 2106 Харчові продукти, в іншому місці не зазначені (яку позивач вказав у вантажно-митній декларації) включаються лише ті харчові продукти, які ніде більше в УКТЗЕД не зазначені.

За твердженням митниці оскільки поданий до митного оформлення товар за арифметичними розрахунками складових елементів на 86 % від загальної маси пастилки складається з цукру (включаючи як сам цукор, так і мальтозний сироп), тобто згідно з товарною позицією УКТ ЗЕД 1704 Кондитерські вироби з цукру є різновидом солодощів, кондитерських виробів, цукерок, а відтак, згадується в інших товарних позиціях УКТЗЕД, то відсутні підстави для іншої класифікації цього товару у цілях проходження митних процедур.

При реалізації управлінської функції контролю у спірних правовідносинах відповідач виходив з того, що мальтоза є цукром, а сироп мальтози є сиропом цукру.

Саме з указаних міркувань митниця дійшла висновку, що загальний вміст цукрів (сумарна вага цукру та мальтозного сиропу) в одній пастилці складає 2153,33 мг., що складає 86% від загальної маси пастилки (вага однієї пастилки 2500мг.).

Розглядаючи спір, суд бере до уваги, що за правилами УКТ ЗЕД група товарів 17 («Цукор і кондитерські вироби з цукру») та група товарів 21 («Різні харчові продукти») входять до розділу IV, який має найменування «Готові харчові продукти; алкогольні та безалкогольні напої і оцет; тютюн та його замінники».

Згідно з текстом УКТ ЗЕД до товарної позиції 1704 відноситься Кондитерськi вироби з цукру (включаючи бiлий шоколад) без вмiсту какао: жувальнi гумки, у цукровiй оболонцi або без неї: з вмiстом менш як 60 мас. % цукрози (включаючи iнвертний цукор, виражений як цукроза) , з вмiстом 60 мас. % або бiльше цукрози (включаючи iнвертний цукор, виражений як цукроза); iншi: бiлий шоколад; iншi: пасти і маси, включаючи марципан, у первинних упаковках, масою нетто 1 кг або бiльше; льодяники вiд болю у горлi і цукерки вiд кашлю; драже та аналогiчнi їм солодощi, у виглядi драже; iншi: кондитерськi вироби у виглядi гумки або желе, включаючи фруктову пасту (мармелад) у виглядi кондитерських виробiв з цукру; карамель, з вареного цукру без жирових добавок, з начинкою або без начинки; ірис, цукерки та аналогічні солодощі, з вареного цукру з жировими добавками; iншi: одержанi в результаті пресування (у вигляді таблеток); iншi.

До товарної позиції 2106 УКТ ЗЕД у свою чергу, відносяться бiлковi концентрати та текстуровані білкові речовини: без вмiсту молочних жирiв, цукрози, iзоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмiстом менш як 1,5 мас. % молочних жирiв, менш як 5 мас. % цукрози чи iзоглюкози, менш як 5 мас. % глюкози або крохмалю;; iншi; iншi: складені спиртні продукти, крім продуктів, виготовлених на основі ароматичних речовин, що використовуються у виробництві напоїв; сиропи цукрові, ароматизовані або з доданням барвникiв: сироп з iзоглюкози, iншi: сироп з лактози; сироп з глюкози або з мальтодекстрину; iншi; iншi: без вмiсту молочних жирiв, цукрози, iзоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмiстом менш як 1,5 мас. % молочних жирiв, менш як 5 мас. % цукрози чи iзоглюкози, менш як 5 мас. % глюкози або крохмалю; iншi: суміші (основи) для виготовлення фруктового морозива з вмістом концентрованого фруктового соку або безалкогольного напою, з вмістом цукру не більш як 30 мас. % та без вмісту молочних жирів; сири плавлені; інші.

Оцінивши добуті докази за правилами ст.86 КАС України, суд доходить висновку, що у тексті розділу IV УКТ ЗЕД законодавець виокремлює такі складові елементи товарів як, зокрема, цукор у різних варіаціях походження, лактозу та сироп лактози, глюкоза та сироп з глюкози, мальтодекстрин та мальтодекстриновий сироп, мальтоза хімічно чиста, сиропи цукрові, сироп з лактози, сироп з лактози тощо.

При цьому, законодавець взагалі не згадує ані мальтози як такої, ані сиропу з мальтози.

Суд звертає увагу сторін на вказану обставину, адже саме це має суттєве значення для правильного вирішення спору, так як сторонами по справі визнаються ті обставини, що вага однієї одиниці товару (однієї пастилки) складає - 2500мг, а вміст мальтозного сиропу у ній - 1403,33мг, тобто 56,13%.

Окремо суд бере до уваги ту обставину, що і під час винесення спірного рішення, і під час судового розгляду справи відповідач не подав жодних пояснень та доказів з приводу неможливості класифікації поданого до митного оформлення товару як сиропу цукрового при тому, що саме на вказаному міркуванні фактично базується спірне рішення.

Частиною 5 ст.69 Митного кодексу України передбачено, що під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Суд вважає, що у спірних правовідносинах виник такий випадок.

Відповідно до ч.8 ст.69 Митного кодексу України висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Судом встановлено, що до митного оформлення було подано складений Державною санітарно-епідеміологічною службою України висновок від 02.07.2015р. №05.03.02-03/28801, у якому код товару за УКТ ЗЕД класифікований як 2106 90 98 90.

У силу приписів ч.8 ст.69 Митного кодексу України цей висновок не може бути визнаний судом як доказ правильної класифікації товару за УКТ ЗЕД на чому наполягає позивач.

Однак, цей висновок враховується судом як беззаперечний доказ наявності неоднозначного підходу державних органів управління і контролю до вирішення питання з приводу класифікації спірного товару за УКТ ЗЕД.

Також з тексту позову та матеріалів справи судом встановлено, що позивач має намір провести митне оформлення спірного товару за контрактом від 18.05.2016р.

Натомість згідно з поясненнями позивача, котрі в цій частині підтверджуються долученими до справи документами, імпорт товару здійснювався платником податків за контрактом від 25.08.2016р. і саме вказаний контракт зазначений у тексті спірного рішення митниці.

Окрім того, з метою митного оформлення товару за контрактом від 25.08.2016р. платником до митниці були подані рахунок фактура (інвойс) від 23.08.2016р. та пакувальний лист від 23.08.2016р.

Суд зауважує, що національне законодавство України не передбачає можливості складання будь-яких первинних документів на виконання зобов'язань за правочином до моменту вчинення правочину.

Доказів можливості існування такого випадку за законодавством країни походження товару - Китайської народної Республіки позивач до справи не подав.

При цьому, наявна в матеріалах справи специфікація (а.с.34) складена до контракту від 18.05.2016р.

Наведені суперечності є значними та суттєвими, не були прийняті до уваги митницею при винесенні спірного рішення, а відтак, не можуть бути усунуті судовим розглядом.

На виконання вимог ст..11 КАС України судом від сторін були витребувані докази інших випадків митного оформлення спірного товару з класифікацією за УКТ ЗЕД під кодом 2106 90 98 90.

З долучених до справи документів випливає, що такі випадки мали місце за ВМД від 24.03.2016р., від 04.11.2015р.

З огляду на приписи ч.3 ст.2 КАС України, субєкт владних повноважень повинен був, по-перше, усунути розбіжності в поданих до митного оформлення документах (або, принаймні визначитись з їх впливом на процедуру митного оформлення), а по-друге, забезпечити повну та якісну реалізацію управлінської функції контролю, зокрема, у спосіб проведення митних експертиз у порядку глави 50 Митного кодексу України, тобто дотриматись вимог обґрунтованості, добросовісності та розумності.

Проте, відповідач вказаного не зробив, пояснень з причин обрання саме такого варіанту правової поведінки до суду не подав.

Суд вважає, що викладені вище обставини однозначно унеможливлювали проведення митницею класифікації спірного товару шляхом здійснення арифметичних розрахунків ваги складових елементів товару.

Підсумовуючи викладене, суд доходить висновку, що позивач не подав до суду належних та допустимих у розумінні ст..70 КАС України доказів правильності класифікації спірного товару за кодом УКТ ЗЕД - 2106 90 98 90. Висновок Державної санітарно-епідеміологічної служби України від 02.07.2015р. №05.03.02-03/28801 не може бути віднесений судом до кола таких доказів з огляду на приписи ч.8 ст.69 Митного кодексу України.

Разом з тим, відповідач, який не забезпечив у спірних правовідносинах повноту та якість реалізації управлінської функції, безпідставно не використав законодавчо наданих повноважень (з приводу проведення митних експертиз) також не подав суду таких доказів.

За таких обставин, суд вважає за необхідне керуватись правилом ч.2 ст.71 КАС України і визнає, що спірне № КТ-103-2017 від 04.01.2017 року про визначення коду товару підлягає скасуванню.

Вирішуючи спір за вимогою про зобов'язання Київську митницю ДФС здійснити митне оформлення товару, отриманого Товариством з обмеженою відповідальністю "Красота та здоров'я" за контрактом від 18.05.16 року №18/05/16, за кодом УКТ ЗЕД №2106 90 98 90, суд розцінює дану вимогу як зобовязання митниці повторно розглянути питання митного оформлення спірного товару.

До такого висновку суд доходить насамперед з огляду на положення ч.1 ст.19 Конституції України, де зазначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Частиною 7 ст.69 Митного кодексу України передбачено, що рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Звідси слідує, що саме митниця наділена законодавцем виключним правом на визначення класифікації товару для митних цілей. Винесене з даного приводу рішення митниці може бути перевірено судом. Однак, закон не містить правових підстав для покладання на митницю обовязку діяти не на власний розсуд, а виключно за вказівкою суду у тій ситуації, коли хоча б одна з суттєвих обставин (значимих умов тощо) залишається не зясованою.

У спірних правовідносинах внаслідок власних дій платника податків незясованою залишається обставина відносно контракту, за яким платник бажає провести митне оформлення спірного товару, обставина явної неузгодженості дат первинних документів (23.08.2016р.) з датою контракту від 25.08.2016р., обставина дійсної природи спірного товару (на підтвердження якої сторонами не подано жодних належних та допустимих доказів).

За таких обставин, митницю слід обтяжити обовязком повернутись до вирішення питання про митне оформлення товару з урахуванням даної постанови суду.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Враховуючи встановлені по справі обставини, суд доходить висновку, що позовні вимоги про скасування рішення про визначення коду товару належить задовольнити, оскільки субєкт владних повноважень не довів правильності фактичних мотивів, покладених в основу спірного рішення та зобовязати митницю повторно розглянути питання про наявність правових та фактичних підстав для проведення митного оформлення спірного товару за кодом УКТ ЗЕД 2106 90 98 90 та за контрактом №18.05.16р. №18/05/16, який як вбачається з матеріалів справи взагалі не подавався до митного оформлення.

Керуючись ст.ст.8 і 19 Конституції України, ст.ст.7-11, 158-163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Красота та Здоров'я" до Київської митниці ДФС про скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про визначення коду товару № КТ-103-2017 від 04 січня 2017 року.

Зобов'язати Київську митницю ДФС здійснити митне оформлення товару, отриманого Товариством з обмеженою відповідальністю "Красота та здоров'я" за контрактом від 18.05.16 року №18/05/16, за кодом УКТ ЗЕД №2106 90 98 90.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Красота та Здоров'я" (61001, м.Харків, вул.Сомівська, 12-Б, ) витрати зі сплати судового збору у сумі 4,800 грн.(чотири тисячі вісімсот грн 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці ДФС (08307, Київська обл., м.Бориспіль, Міжнарожний аеропорт "Бориспіль" ) .

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлено 24.04.2017 року.

Суддя Старосєльцева О.В.