Справа № 826/13665/15
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2017-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2017 року м. Київ № 826/13665/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Качура І.А. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом адвоката ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, за участю третіх осіб - ОСОБА_3, адвоката ОСОБА_4, адвоката ОСОБА_5, про визнання неправомірними дій, скасування рішення, стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся адвокат ОСОБА_2 (надалі - позивач, ОСОБА_2.) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (надалі - відповідач, КДКА Київської області), за участю третіх осіб - ОСОБА_3 (надалі - третя особа 1, ОСОБА_3.), адвоката ОСОБА_4 (надалі - третя особа 2, ОСОБА_4.), адвоката ОСОБА_5 (надалі - третя особа 3, ОСОБА_5.), в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить:

визнати неправомірними дії дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області при прийнятті рішення від 18.06.2015 відносно адвоката ОСОБА_2;

скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 18.06.2015 про порушення дисциплінарної справи в частині адвоката ОСОБА_2;

стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 4000,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.10.2015 закрито провадження у справі.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 10.12.2015 скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.10.2015, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на незаконність прийнятого відповідачем рішення про порушення дисциплінарної справи щодо дій адвокатів за скаргою третьої особи 1, у зв'язку з тим, що, на його думку, перевірка відомостей у скарзі здійснена незаконно і неповноважним складом дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача подав до суду письмові заперечення проти позову, в яких зазначив, що оскаржуване рішення прийняте уповноваженим складом дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області з відповідними на те повноваженнями, а твердження позивача є необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсним обставинам.

Треті особи в судове засідання не прибули, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, письмових пояснень з приводу заявлених позовних вимог не надали.

З огляду на наведене та з урахуванням вимог частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про доцільність розгляду справи в порядку письмового провадження на підставі наявних матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

ОСОБА_2 є адвокатом та здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю від 20.04.2011 №4514/10, виданого на підставі рішення Київської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 20.04.2011.

12.01.2015 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшло дві скарги ОСОБА_3 щодо дій адвокатів ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_5

Дисциплінарна палата КДКА Київської області у складі голови палати - ОСОБА_6 та членів палати: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16 розглянула у відкритому засіданні в приміщенні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, матеріали перевірки за скаргою ОСОБА_3 щодо адвокатів ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_2 та прийняла рішення 18.06.2015 про порушення дисциплінарної справи щодо адвокатів ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_2

Позивач не погоджуючись із діями КДКА Київської області щодо прийняття рішення від 18.06.2015 відносно ОСОБА_2 та вважаючи прийняте рішення від 18.06.2015 протиправним, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI ).

Відповідно до статті 33 вказаного Закону, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону № 5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Положеннями статті 37 Закону № 5076-VI передбачено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Частиною 1 статті 39 Закону № 5076-VI закріплено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Позивачем в обґрунтування позовної заяви зазначено, що оскаржуване ним рішення відповідача є незаконним та таким, що прийнято неповноважним складом дисциплінарної палати, оскільки відповідачем не приймалося рішення про відкликання з посади голови дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_17, а конференцією адвокатів регіону (Київської області) - рішення про зміну складу членів дисциплінарної палати КДКА Київської області.

Крім того, зазначив, що склад даної дисциплінарної палати КДКА Київської області є відмінним від того, який 05.09.2013 приймав аналогічне рішення про порушення дисциплінарної справи відносно позивача.

Відповідно до статті 47 Закону № 5076-VI вищим органом адвокатського самоврядування в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі є конференція адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України.

Частина п'ята цієї статті передбачає, що до повноважень конференції адвокатів регіону належать, зокрема, обрання голови та членів ради адвокатів регіону, дострокове відкликання їх з посад.

Згідно частини шостої цієї статті конференція адвокатів регіону приймає рішення шляхом голосування більшістю голосів делегатів конференції, які беруть участь у її роботі.

Частина третя статті 50 Закону № 5076-VI передбачає, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев'яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є повноважною за умови обрання не менше двох третин від кількісного складу кожної з її палат, затвердженого конференцією адвокатів регіону.

Кожна палата на своєму першому засіданні шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів палати обирає з числа членів палати голову та секретаря палати. Голова палати за посадою є заступником голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до пункту 2.1.1 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 №268 (надалі - Регламент), кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кількісний і персональний склад палат кваліфікаційно-дисциплінарної комісії регіону визначається конференцією адвокатів регіону, але не більше дев'яти членів кваліфікаційної палати та не більше одинадцяти - дисциплінарної.

Відповідно до витягу з протоколу установчої конференції делегатів від адвокатів Київської області від 10.10.2012 №1 дисциплінарна палата КДКА Київської області сформована в кількості 11 членів. До складу дисциплінарної палати увійшли: ОСОБА_17, ОСОБА_7, ОСОБА_6, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_16

Згідно пункту 2.2.4 Регламенту, голова дисциплінарної палати обирається з числа членів дисциплінарної палати на першому засіданні палати шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів палати. За рішенням палати може обиратися заступник голови палати, який має повноваження голови у його відсутності.

Голова палати (заступник голови палати) обирається відкритим або таємним голосуванням. Спосіб голосування визначається палатою шляхом прийняття відповідного рішення (пункт 2.2.10. Регламенту).

Як вбачається з матеріалів справи, 15.10.2012 на першому засіданні дисциплінарної палати КДКА Київської області головою дисциплінарної палати шляхом відкритого голосування одноголосно була обрана ОСОБА_17, про що складено протокол від 15.10.2012.

Проте, ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_17 померла, про що свідчить відповідне свідоцтво.

Згідно пункту 5.4. Регламенту, повноваження Голови палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури/заступника голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури припиняються, зокрема, у разі його смерті. Рішення про припинення повноважень приймає кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури.

У зв'язку з викладеними обставинами, КДКА Київської області 26.02.2015 на своєму засіданні прийняла рішення про припинення повноважень голови дисциплінарної комісії ОСОБА_17

В подальшому, як вбачається з протоколу від 26.02.2015, на засіданні дисциплінарної палати КДКА Київської області вирішено питання про затвердження порядку денного з включенням до нього наступних питань щодо обрання голови дисциплінарної палати КДКА Київської області, обрання секретаря дисциплінарної палати КДКА Київської області.

За результатами відкритого голосування, одноголосно, головою дисциплінарної палати КДКА Київської області обрано ОСОБА_6, а секретарем дисциплінарної палати КДКА Київської області - ОСОБА_14, про що складено протокол від 26.02.2015.

До того ж, як підтверджується матеріалами справи, 03.04.2015 на конференції адвокатів Київської області прийнято рішення про включення до порядку денного конференції питання щодо дообрання члена дисциплінарної палати КДКА Київської області. Підставою для цього послугувало те, що склад дисциплінарної палати КДКА Київської області після припинення повноважень ОСОБА_17 становив 10 членів, тоді як згідно чинного законодавства повинен складати 11 членів. За результатами голосування, одноголосно, вирішено обрати членом дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_15.

Листом-повідомленням від 08.04.2015 за вих. №174/0/2-15 Рада адвокатів Київської області повідомила голову КДКА Київської області ОСОБА_19 щодо дообрання члена дисциплінарної палати КДКА Київської області, а саме ОСОБА_15.

Отже, враховуючи зазначене, на день прийняття оскаржуваного рішення від 18.06.2015, дисциплінарна палата КДКА Київської області складалась з голови дисциплінарної палати - ОСОБА_6 та наступних 10 членів: ОСОБА_20, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_16 та ОСОБА_15, тобто повноважним складом дисциплінарної палати КДКА Київської області у відповідності до ч.3 ст.50 Закону № 5076-VI, а тому суд приходить до висновку про необґрунтованість тверджень позивача про прийняття оскаржуваного рішення неповноважним складом дисциплінарної палати КДКА Київської області.

Окрім того, позивач посилається на те, що чотири члени дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_6, ОСОБА_9, ОСОБА_12, ОСОБА_13 є неповноважними приймати оскаржуване рішення в частині позивача, оскільки не є адвокатами регіону, робочі місця вказаних осіб знаходяться у м. Києві.

Рішенням установчої конференції делегатів від адвокатів Київської області, оформленим протоколом №1 від 10.10.2012, до складу дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області обрано, зокрема, ОСОБА_6, ОСОБА_9, ОСОБА_12, ОСОБА_13

Відповідно до рішення Ради адвокатів України від 16.02.2013 №103 «Про розмежування юрисдикції кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та рад адвокатів Києва та Київської області» вирішено, що на адвокатів, які станом на 19.11.2012 отримали свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю в КДКА Київської області та адреса робочого місця яких находиться в м. Києві, розповсюджується юрисдикція кваліфікаційно-дисциплінарної комісії та ради адвокатів Київської області.

Згідно із зазначеним вищевказані адвокати підлягають дисциплінарній відповідальності та беруть участь в адвокатському самоврядуванні, сплачують щорічні внески на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування та реалізують інші права і свої обов'язки, передбачені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» в органах адвокатського самоврядування Київської області.

Враховуючи вищезазначене, рішення установчої конференції делегатів від адвокатів Київської області щодо обрання до складу членів дисциплінарної палати ОСОБА_6, ОСОБА_9, ОСОБА_12, ОСОБА_13 прийнято відповідно до вимог чинного законодавства.

Слід зазначити, що в матеріалах справи відсутні докази оскарження в адміністративному чи в судовому порядку рішення конференції делегатів від адвокатів Київської області, оформленого протоколом від 10.10.2012 №1, а також рішення Ради адвокатів України від 16.02.2013 №103.

Отже, враховуючи вищезазначене, склад дисциплінарної палати КДКА Київської області є належним чином обраний та діяв згідно наданих повноважень, а твердження позивача є безпідставними та не доведеними належними доказами.

Суд зазначає, що згідно частини другої статті 33 Закону № 5076-VI, дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Статтею 40 Закону № 5076-VI визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Відтак, тільки за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу (стаття 41 Закону № 5076-VI).

Враховуючи зазначене суд зазначає, що факт порушення дисциплінарної справи не тягне за собою негативних наслідків для позивача, оскільки оскаржуване рішення від 18.06.2015 не є підтвердженням факту вчинення дисциплінарного проступку. Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що в процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або спростування. Тобто, лише при розгляді дисциплінарної справи по суті членами палати може прийматися рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, тому оскаржуване рішення КДКА Київської області від 18.06.2015 містить лише попередні висновки щодо наявності в діях позивача ознак дисциплінарного проступку і жодним чином не встановлює факт здійснення дисциплінарного проступку позивачем.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог позивача про визнання неправомірними дій дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області при прийнятті рішення від 18.06.2015 відносно адвоката ОСОБА_2 та скасування рішення від 18.06.2015 про порушення дисциплінарної справи в частині адвоката ОСОБА_2

Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди в розмірі 4000,00 грн., то суд не знаходить підстав для їх задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Згідно з пунктом 2 та 4 частини 2 статті 23 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

У свою чергу, пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (далі - Пленум) передбачено, що відповідно до 137 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Відповідно до абзацу 2 пункту 5 Пленуму суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до пункту 9 Пленуму розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Разом з тим, всупереч зазначеним нормам, в позовній заяві позивач не зазначає, в чому саме полягає моральна шкода, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується. В позовній заяві взагалі відсутні будь-які факти чи докази, які підтверджують заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Окрім того, позивачем не надано ні розрахунку моральної шкоди, ні доказів чи обґрунтування моральних страждань, спричинених неправомірними діями відповідача.

З огляду на викладене, беручи до уваги те, що судом не встановлено в діях відповідача порушень вимог чинного законодавства, а також ознак протиправності оскаржуваного рішення, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовної вимоги щодо стягнення моральної шкоди.

Відповідно до частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу, а суд згідно статті 86 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Відповідно до частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням викладеного, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку наявним в матеріалах справи доказам в їх сукупності, враховуючи те, що відповідачем доведено правомірність своїх дій та прийняття оскаржуваного рішення, а позивачем не надано достатньо доказів на обґрунтування обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Враховуючи положення статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судового збору позивачу не підлягає.

Керуючись ст.ст. 69-71, 128, 158-163, 167, 254 КАС України суд,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили згідно ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 185 -187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.А. Качур