Справа № 821/671/17
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2017-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/671/17
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Хом'якової В.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Виконавчого комітету Херсонської міської ради до Політичної партії "Успішна Країна" про заборону проведення мирного заходу,

встановив:

Виконавчий комітет Херсонської міської ради (позивач) звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду з позовом до політичної партії «Успішна Країна» (відповідач), в якому просить заборонити відповідачу проводити мітинг «Першотравнева хода» в місті Херсоні, парк Слави 01.05.2017, з 12 год. 00 хв. до 15 год. 00 хв. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що на адресу виконавчого органу міської ради 26.04.2017 (вхідний № 8-5312-22/12), надійшло повідомлення про те, що політичною партією «Успішна країна», 1 травня 2017 року буде проведено мітинг «Першотравнева хода», дане повідомлення надано з порушенням чинного законодавства, а саме не дотримано вимог ст.39 Конституції України в частині завчасного сповіщення органу місцевого самоврядування про проведення заходу, і тим самим позивача фактично позбавлено можливості виконати свої обов'язки щодо забезпечення громадського порядку під час проведення заходу, що може спричинити небезпеку заворушень чи злочинів, загрозу здоров'ю населення або правам і свободам інших людей. Окрім цього, позивач вказує, що з 03.05.2017 по 09.05.2017 Херсонським міським головою було затверджено план проведення культурно-масових мистецьких та спортивних заходів, присвячених Дню памяті та примирення та 72-ій річниці перемоги над нацизмом у Другій світовій війні. У відповідному плані не затверджено заходів про проведення мітингу Політичною партією «Успішна країна». Позивач просить обмежити даний захід в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоровя чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Внаслідок проведення мітингу «Першотравнева хода» 01.05.2017 існує реальна загроза для мешканців міста Херсона: як протестувальників, так і осіб, не залучених до даного заходу. Позивач з посиланням на ст.21 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, ст.11 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.1, 3 Закону України "Про основи національної безпеки України" зазначає, про реальну загрозу для мешканців Херсона міського голову повідомлено листом Служби безпеки України від 26.04.2017 р. № 71/15/472-1083, в якому рекомендовано в період з 01.05.2017 по 10.05.2017 мінімізувати кількість масових акцій, в тому числі шляхом подання відповідних адміністративних позовів про заборону їх проведення.

Адміністративний позов надійшов до суду 28.04.17 о 15 год. 13 хвил.

Стаття 182 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування негайно після одержання повідомлення про проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій тощо мають право звернутися до окружного адміністративного суду за своїм місцезнаходженням із позовною заявою про заборону таких заходів чи про інше обмеження права на мирні зібрання (щодо місця чи часу їх проведення тощо).

Ч. 4 ст. 182 КАС України передбачено, що адміністративна справа про обмеження права на мирні зібрання вирішується судом протягом трьох днів після відкриття провадження, а в разі відкриття провадження менш як за три дні до проведення відповідних заходів - невідкладно.

Оскільки мітинг планується провести 01.05.17, а 29, 30 квітня 2017 року є вихідними днями, то суд призначив розгляд справи на 28.04.17 о 17 год. 00 хвил. Сторони належним чином повідомлені про день і час розгляду справи телефоном та електронною поштою.

До суду надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи в письмовому провадженні.

Від особи, відповідальної за проведення заходу члена ПП «Успішна країна» ОСОБА_1, надійшла заява про розгляд справи в письмовому провадженні.

Справа розглядається в письмовому провадженні.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини.

До позивача 26.04.17 надійшла заява-повідомлення про проведення мирного зібрання, в якому зазначено, що політичною партією «Успішна країна» 1 травня 2017 року буде проведено мітинг «Першотравнева хода», який буде відбуватись в м. Херсоні, парк. Слави, початок проведення заходу 12 год.00 хвил. Закінчення проведення заходу: 15 год. 00 хвил. Метою мітингу вказано захист трудових прав і свобод, недопущення внесення неправомірних, обмежуючих права працівників, змін до законодавства, збереження робочих місць і створення нових, гідна оплата праці, відновлення поваги до найманих робітників, мітинг має мирний характер. Додатково повідомлено, що особою, відповідальною за проведення заходу, є член ПП «Успішна країна» ОСОБА_1, кількість учасників 300 осіб, під час проведення мітингу передбачається використання звукопідсилювальної техніки, плакатів, державної символіки України, партійної символіки ПП «Успішна країна». Заява-повідомлення підписана членом ПП «Успішна країна» ОСОБА_1.

28.04.17 після отримання вказаного повідомлення, вважаючи, що у разі проведення даного заходу існує висока вірогідність виникнення заворушень чи вчинення злочинів, виникнення загрози здоров'ю населення або правам і свободам інших людей, позивачем виконавчим комітетом Херсонської міської ради було подано позов про заборону проведення мирного заходу.

Суд дійшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступних мотивів.

Статтею 11 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що здійснення прав на свободу зібрань та об'єднання не підлягає жодним обмеженням, за винятком тих, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Ця стаття не перешкоджає запровадженню законних обмежень на здійснення цих прав особами, що входять до складу збройних сил, поліції чи адміністративних органів держави.

Відповідно до ст. 39 Конституції України громадяни України мають право збиратися мирно, без зброї і проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування. Обмеження щодо реалізації цього права може встановлюватися судом відповідно до закону і лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку - з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Мирні зібрання можна розтлумачити як масові заходи громадян, відкриті й доступні кожному, хто бажає взяти у них участь. Мирні заходи проводяться з метою вираження ставлення тих чи інших груп, об'єднань громадян до суспільних явищ та проблем, привернення уваги органів влади до них та є однією із форм безпосередньої демократії. Основною рисою мирних зібрань є мирний характер їх проведення.

За характером, метою, місцем проведення розрізняють різні форми мирних зібрань. Так, ст.39 Конституції України визначає мирні заходи як збори, мітинги, походи і демонстрації. Необхідно зазначити, що цей перелік не є вичерпним. Положенням ст.182 КАС України передбачено, що мирні зібрання можуть бути у формі зборів, мітингів, походів, демонстрацій тощо, тобто передбачає можливість прояву мирних зібрань в інших формах.

Статтею 64 Конституції визначено, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Законодавством України, незважаючи на положення Конституції України, рекомендації міжнародних інституцій, висновків Конституційного Суду України, законодавчо не врегульовано реалізацію права на мирні зібрання. Поряд з цим, правове становище дозволяє адміністративним судам розглядати справи щодо обмеження реалізації права на мирні зібрання, що врегульовано ст. 182 КАС України.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КАС України суд задовольняє вимоги позивача в інтересах національної безпеки та громадського порядку в разі, якщо визнає, що проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій чи інших зібрань може створити реальну небезпеку заворушень чи вчинення кримінальних правопорушень, загрозу здоров'ю населення або правам і свободам інших людей.

Згідно статті 8 КАС України суди при вирішенні справ керуються принципом верховенства права та застосовують його з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Правильність реалізації права людини на свободу мирних зібрань Європейський суд з прав людини висловив у рішеннях у справах "Станков та об'єднана македонська організація "Ілінден" проти Болгарії" (2001), "Іванов та інші проти Болгарії" (2005), "Християнська народна демократична партія проти Молдови" (2006), "Оллінджер проти Австрії" (2006), "Вєренцов проти України" (2013) та інших.

Так, обмеження прав, гарантованих ст. 11 Конвенції, може бути застосовано за наявності таких умов: вони встановлені законом; мають законну мету, зокрема застосовуються в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання злочинам, для охорони здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб; є необхідними в демократичному суспільстві.

Позивач обґрунтував позовні вимоги тим, що саме на виконавчі органи міської ради покладено вирішення відповідно до закону питань про проведення зборів, мітингів, маніфестацій і демонстрацій, спортивних, видовищних та інших масових заходів; здійснення контролю за забезпеченням при їх проведенні громадського порядку. Тлумачення приписам ч.1 ст.39 Конституції України надано Конституційним Судом України у рішенні від 19.04.2001 р. № 4-рп/2001 у справі за конституційним поданням Міністерства внутрішніх справ України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 39 Конституції України про завчасне сповіщення органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування про проведення зборів, мітингів, походів і демонстрацій (справа щодо завчасного сповіщення про мирні зібрання). У даному рішенні Конституційний Суд України зазначив, що положення частини першої статті 39 Конституції України щодо завчасного сповіщення органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування про проведення зборів, мітингів, походів і демонстрацій в аспекті конституційного подання треба розуміти так, що організатори таких мирних зібрань мають сповістити зазначені органи про проведення цих заходів заздалегідь, тобто у прийнятні строки, що передують даті їх проведення. Ці строки не повинні обмежувати передбачене статтею 39 Конституції України право громадян, а мають служити його гарантією і водночас надавати можливість відповідним органам виконавчої влади чи органам місцевого самоврядування вжити заходів щодо безперешкодного проведення громадянами зборів, мітингів, походів і демонстрацій, забезпечення громадського порядку, прав і свобод інших людей. Суд вважає, що відповідач завчасно повідомив виконавчий комітет про проведення мирного заходу, і позивач та правоохоронні органи мають можливість виконати законодавчо покладений на них обов'язок згідно ст.38 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" шляхом забезпечення дотримання громадського порядку під час проведення вказаних мирних зібрань громадян 01.05.2017 р.

Позивач не навів жодного доказу того, що отримане повідомлення про проведення мітингу Політичної партії «Успішна країна» фактично позбавляє органи місцевого самоврядування можливості виконати свої обов'язки щодо забезпечення громадського порядку під час проведення таких заходів, що може спричинити небезпеку заворушень чи злочинів, загрозу здоров'ю населення або правам і свободам інших людей.

Посилання позивача на те, що з 03.05.2017 року по 09.05. 2017 року Херсонським міським головою було затверджено план проведення культурно-масових мистецьких та спортивних заходів, присвячених Дню памяті та примирення та 72-ій річниці перемоги над нацизмом у Другій світовій війні, в якому не затверджено заходів про проведення мітингу Політичною партією «Успішна країна», є необґрунтованим, оскільки у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та Конституції України реалізація права особи на свободу мирних зібрань не передбачає планування з боку органів державної влади та місцевого самоврядування. Крім того, проведення заходів відповідно до наданого суду плану передбачено з 03.05.17 по 09.05.17.

Позивачем також не надано належних та допустимих доказів того, що характер та цілі даного заходу не є мирними та відповідно може свідчити про наявність насильницьких чи злочинних намірів, спрямованих на підрив національної безпеки чи громадського порядку, або організація відповідача здійснює діяльність, яка загрожує інтересам національної безпеки та громадського порядку. Навпаки, мета акції є мирною, задекларовано, що учасники мітингу будуть мати плакати та державну символіку, тривалість акції 3 години.

Додані до адміністративного позову копії повідомлень від інших громадських обєднань (які не завірені належним чином), свідчать про те, що ймовірно в парку Слави 01.05.17 о 08 год. 00 хвилин до 14 год. 00 хвил. відбудеться акція, присвячена 100 річчю створення 1-го українського полку ім. Б.Хмельницького, організатор ГО «Правий сектор», аналогічне повідомлення надійшло від координатора «Херсонський майдан» про проведення акції 01.05.17 о 08 год. 00 хвилин до 14 год. 00 хвил., акція також присвячена 100 річчю створення 1-го українського полку ім. Б.Хмельницького. Інші повідомлення стосуються мирних зібрань в інші дні 02.05.17 та 09.05.17. Посилання позивача на ці масові заходи, які плануються в інший час в парку Слави, не свідчать про загрозу національній безпеці України, громадському порядку, життю та здоров'ю громадян.

Крім цього, Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні від 21.07.1988 р. у справі "Платформа "Лікарі за життя" проти Австрії" зазначив, що демонстрація може дратувати чи ображати тих, хто виступає проти ідеї чи вимоги, на підтримку яких вони проводяться. Однак, тим не менше в учасників демонстрації має бути можливість її проведення без побоювань бути підданим фізичному насиллю зі сторони противників. У демократичному суспільстві право на проведення контрдемонстрації не може перешкоджати реалізації права на демонстрацію.

Аналогічну позицію Європейський Суд з прав людини висловив у рішенні від 26.07.2007 р. у справі "Баранкевич проти Росії" (скарга № 10519/03), з якого слід також виокремити те, що прийняти обґрунтовані та співрозмірні заходи щодо забезпечення безпеки учасників мирних зібрань є обов'язком держави.

Таким чином, суд звертає увагу на те, що вжиття заходів для охорони національної безпеки та громадського порядку при проведенні масових заходів є обов'язком органів місцевого самоврядування, правоохоронних органів. Цей обов'язок, як суб'єктивне право, не може служити підставою для повної заборони проведення масових заходів взагалі як таких, оскільки це обмеження прав громадян.

Щодо оцінки інформації з листа СБУ від 26.04.2017р. №71/15/472-1083, суд зазначає, що у вказаному листі не наведено жодних конкретних обставин, які б свідчили про реальну загрозу виникнення заворушень чи вчинення злочинів, заподіяння шкоди здоров'ю населення або порушення прав і свобод інших людей. Також суд звертає увагу на те, що даним листом рекомендовано мінімізувати кількість масових акцій, а не заборонити їх проведення взагалі.

Таким чином, правовою підставою у відповідності до ст. 11 Конвенції та ст. 182 КАС України для задоволення позову виконкому міської ради про обмеження щодо реалізації права на мирні зібрання є визнання судом того факту, що проведення такого заходу може створити реальну небезпеку заворушень чи злочинів, загрозу здоров'ю населення або правам і свободам інших людей. При цьому, така небезпека не повинна бути уявною, а має ґрунтуватися на конкретних фактах чи даних про наявність реальної загрози інтересам національної безпеки та громадського порядку, а позивач повинен не лише повідомити про загрози, які можуть виникнути у зв'язку з проведенням зібрання, а й надати суду докази, які стали підставою для такого висновку. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем таких доказів не надано.

Суд не вбачає необхідність заборони мирного зібрання з огляду на необхідність такої у демократичному суспільстві, зокрема, що така заборона відповідає нагальній соціальній потребі і, зокрема є пропорційна поставленій легітимній меті.

Заборона, про яку просить позивач не відповідає міжнародним стандартам ОБСЄ у царині свободи мирних зібрань. Так, у п. 43 пояснювальної записки до Керівних принципів щодо свободи мирних зібрань вказано: "Автоматичне застосування передбачених законом обмежень - наприклад, заборони на проведення будь-яких публічних виступів у певний період часу або в будь-яких публічних місцях, які підходять для проведення зібрань, - призводить до того, що під їх дію підпадає надто велика кількість заходів. Таким чином, ці обмеження не пройдуть перевірку на пропорційність, тому що не були враховані конкретні обставини в кожному окремому випадку".

Приймаючи до уваги викладене, враховуючи недоведеність позивачем реальної загрози національній безпеці та громадському порядку, небезпеки заворушень чи злочинів, загрози здоров'ю населення або правам і свободам інших людей під час проведення відповідачами мирного мітингу 01.05.2017 р., суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст 70, 71, 158-163, 167, 182 КАС України, суд -

постановив:

Відмовити в задоволенні позову виконавчого комітету Херсонської міської ради до політичної партії "Успішна Країна" про заборону проведення мирного заходу.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення. В разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Хом'якова В.В.

кат. 3.2.1