Справа № 826/3734/17
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2017-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 квітня 2017 року № 826/3734/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи за позовом Обслуговуючого кооперативу «Єнісейська Садиба-1» до виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) за участю третіх осіб - головного державного інспектора інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Гончарук Ю.М., головного спеціаліста відділу аналізу благоустрою управління контролю за благоустроєм Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Байбакова О.С., ГБК «ЛИБІДЬ-2» про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування припису, наказу, постанови, зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Обслуговуючого кооперативу «Єнісейська Садиба-1» (надалі - позивач) до виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) (надалі - відповідач1), Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) (надалі - відповідач2), за участю третіх осіб - головного державного інспектора інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Гончарук Ю.М. (надалі - третя особа1), головного спеціаліста відділу аналізу благоустрою управління контролю за благоустроєм Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Байбакова О.С. (надалі - третя особа2), ГБК «ЛИБІДЬ-2» (надалі - третя особа 3), в якому (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог) просить суд:

- визнати протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо складання Акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03 березня 2017 року;

- визнати протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо складання Протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06 березня 2017 року;

- визнати протиправним та скасувати Припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 03 березня 2017 року;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про анулювання декларацій від 17 листопада 2016 року № 21;

- зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подати для внесення Державною архітектурно-будівельною інспекцією України до реєстру документів, що дають право виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про наступні зареєстровані Декларації: декларацію про початок виконання будівельних робіт від 02.06.2016 № КВ 73, декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 № КВ 71, декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 № КВ 22;

- визнати протиправною та скасувати постанову №16/17/073-2144 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- судові витрати покласти на відповідачів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що про оскаржуваний наказ №21 від 17.11.2016 року позивач дізнався в ході проведення позапланової перевірки; даний наказ не був пред'явлений і під час безпосереднього проведення позапланової перевірки. При цьому, позивач стверджує, що наказ №21 від 17.11.2016 року виданий з порушенням норм чинного законодавства, оскільки повноваження по анулюванню декларації про початок виконання будівельних робіт та декларацій про готовність об'єктів до експлуатації з'являється у Департаменту тільки за умови фіксації порушень під час перевірки та у разі невиконання умов приписів, виданих Департаментом, а також за умови обов'язкового повідомлення про це замовника.

Крім того, позивач зазначає, що станом на момент складання оскаржуваного припису та протоколу у позивача була чинна декларація про початок виконання будівельних робіт від 02.06.2016 року №КВ 73, оскільки про її скасування позивача належним чином не повідомлено.

На думку позивача, у відповідача були відсутні законні підстави для проведення перевірки об'єкта будівництва - будівництво житлових будинків з вбудованими нежитловими приміщеннями на АДРЕСА_1, адже посадовими особами відповідача не отримано згоди центрального органу виконавчої влади на проведення позапланового заходу та дії щодо проведення перевірки вчинені в період дії мораторію на проведення перевірок.

В ході судового розгляду даної справи представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник Департаменту з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в наданих суду запереченнях проти позову зазначив, що оскаржувані дії, а також протокол, припис та наказ, прийняті посадовими особами Департаменту виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Представник виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проти позову заперечував.

Третя особа1, 2 в судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

На підставі ч. 6 ст. 128 КАС України суд дійшов переконання про можливість подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 17.11.2016 року Департаментом з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано наказ №21 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності», яким:

- скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво житлових будинків з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_1» №КВ 73 від 02.06.2016. Замовник будівництва - Обслуговуючий кооператив «Єнісейська садиба-1»;

- скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності «Будівництво житлових будинків з вбудованими нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_1 (1 черга - будинок №1» №КВ 71 від 30.09.2016. Замовник будівництва - Обслуговуючий кооператив «Єнісейська садиба-1»;

- скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності «Будівництво житлових будинків з вбудованими нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_1 (2 черга - будинок №2, секція №1)» №КВ 22 від 30.09.2016. Замовник будівництва - Обслуговуючий кооператив «Єнісейська садиба-1».

В подальшому, 03.03.2017 року посадовими особами Департаменту з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у присутності довіреної особи ОК «Єнісейська садиба-1», на підставі звернення прокуратури м. Києва від 27.01.2017 року №19-р-17, гр. ОСОБА_3 та інших від 08.02.2017 року №ОП/КО-3884, ГО «Стоп свавіллю» від 17.02.2017 року №27, проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОК «Єнісейська Садиба-1», об'єкт будівництва - будівництво житлових будинків з вбудованими нежитловими приміщеннями на АДРЕСА_1, за результатами якої складено відповідний акт.

Перевіркою встановлено: під час виїзду на місце з метою здійснення перевірки за адресою: АДРЕСА_1 встановлено продовження виконання будівельних робіт без документа, який би надавав право на виконання будівельних робіт, що є порушенням ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до зареєстрованих декларацій про початок виконання будівельних робіт від 02.06.2016 року №КВ 73, про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 року №КВ 71, про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 року № КВ 22. Категорія складності об'єкта будівництва - ІІІ. За виявлення недостовірних даних, наведених замовником будівництва ОК «Єнісейська садиба-1» у вище зазначених деклараціях Департамент з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) наказом від 17.11.2016 року №21 скасував реєстрацію цих декларацій.

Даний акт перевірки підписаний представником позивача із зауваженнями, в яких зазначено, що наказ №21 від 17.11.2016 року ОК «Єнісейська садиба-1» не надано, запит на участь не отримували, водночас підстав для скасування реєстрації декларацій не вбачається.

03.03.2017 року Департамент з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видав припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема, будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, яким зупинено виконання будівельних робіт з 04.03.2017 року та зобов'язано усунути виявлені порушення до 03.04.2017 року.

Крім того, 06.03.2017 року відповідачем2 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 15.03.2017 року.

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаментом з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 15.03.2017 року прийнято постанову №16/17/073-2144 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позивач, вважаючи дії щодо проведення позапланової перевірки та складанню акта та протоколу протиправними, а також наказ про скасування реєстрації декларацій таким, що порушує його права та законні інтереси, звернувся до суду з даним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV (далі - Закон №687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, в силу норми п. 2 ч. 1 ст. 34, ч. 1 і 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ) замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Статтею 10 Закону №687-XIV визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зокрема, згідно з до ч. 3 ст. 6 Закону № 3038-VІ органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Нормами ч.ч. 1 - 3 ст. 41 Закону № 3038-VІ визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а саме у відповідності до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Також орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.п. 2, 3 і 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, в тому числі за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

З наявних матеріалів справи вбачається, що оскаржуваний наказ №21 від 17.11.2016 року виданий відповідачем2 відповідно до ч. 2 ст. 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року №466 та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року №461, на підставі листа Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 15.11.2016 року №0.

Відповідно даних, наведених замовником будівництва у декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 73, земельна ділянка використовується для будівництва на підставі договору оренди земельної ділянки №1034 від 21.08.2015 року, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 21.08.2015 року, індексний номер 1006589, номер запису про право власності 860136, кадастровий номер НОМЕР_1.

Крім того, позивачем у деклараціях про готовність об'єкта до експлуатації №КВ 71 та №КВ 22 в частині документа, який дає право користуватись земельною ділянкою також вказано договір оренди земельної ділянки №1034 від 21.08.2015 року, зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 21.08.2015 року, індексний номер 1006589, номер запису про право власності 860136, кадастровий номер НОМЕР_1.

Листом №0 від 15.11.2016 року Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) повідомив відповідача2 про те, що рішенням Київської міської ради від 14.07.2016 року №715/715 земельну ділянку площею 1,2642 га (кадастровий номер НОМЕР_1) передано ТОВ «Строй Альянс Груп» в оренду на 15 років для експлуатації та обслуговування існуючих будівель і споруд з озелененням території загального користування на АДРЕСА_1 (договір оренди земельної ділянки від 12.10.2016 року №3795).

Відповідно до ч. 7 ст. 36 Закону №3038-VІ декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації (ч.8 ст. 36 Закону №3038-VІ).

Водночас, згідно з ч. 2 ст. 391 Закону №3038-VІ у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Крім того, відповідно до п. 22 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Вказані норми покладають на орган державного архітектурно-будівельного контролю обов'язок щодо скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт у разі виявлення недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Аналіз наведеної норми чинного законодавства дає підстави для висновку, що поняття самочинного будівництва визначено через сукупність основних його ознак, які в свою чергу виступають ознаками, за наявності яких об'єкт нерухомості може бути визнаний самочинним, а саме якщо він:

- збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

- об'єкт нерухомості збудовано або будується без належного дозволу чи належно затвердженого проекту;

- об'єкт нерухомості збудовано з істотним порушенням будівельних норм і правил.

Кожна з наведених ознак (умов) є самостійною, а відтак достатньою для визнання будівництва самочинним.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)», будівництвом об'єкта нерухомості на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, вважається спорудження таких об'єктів на земельній ділянці, що не віднесена до земель житлової й громадської забудови, зокрема, наданій для ведення городництва, сінокосіння, випасання худоби тощо, цільове призначення або вид використання якої не змінено в установленому законом порядку.

Під наданням земельної ділянки слід розуміти рішення компетентного органу влади чи органу місцевого самоврядування про передачу земельної ділянки у власність або надання у користування, або передачу права користування земельною ділянкою на підставі цивільно-правових договорів із фізичною чи юридичною особою.

Водночас, як вбачається з наявної в матеріалах справи копії договору оренди земельної ділянки від 21.08.2015 року, укладеного між Київською міською радою та ТОВ «Строй Альянс Груп», на підставі рішення Київської міської ради від 14.07.2016 року №715/715 передано в оренду земельну ділянку, визначену цим договором. Земельна ділянка, яка є об'єктом оренди, належить до земель комунальної власності територіальної громади міста Києва на підставі Земельного кодексу України.

Відповідно до п.2.1. вказаного договору об'єктом оренди відповідно до цього договору є земельна ділянка з наступними характеристиками: місце розташування - АДРЕСА_1; розмір - 1,2642 га, цільове призначення якої для експлуатації та обслуговування існуючих будівель і споруд з озелененням території загального користування, кадастровий номер - НОМЕР_1.

Згідно п. 3 даного договору передбачено, що договір укладено на 15 років.

В декларації про початок виконання будівельних робіт та деклараціях про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності позивачем, як замовником, вказано відомості стосовно договору оренди №1034 від 21.08.2015 року, укладеного між ТОВ «Строй Альянс Груп» (як генеральним підрядником) та Київською міською радою.

При цьому, суд звертає увагу, що в листі №0 від 15.11.2016 року Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), який слугував підставою для видачі оскаржуваного наказу, зазначено про те, що рішенням Київської міської ради від 14.07.2016 року №715/715 земельну ділянку площею 1,2642 га (кадастровий номер НОМЕР_1) передано ТОВ «Строй Альянс Груп» в оренду на 15 років для експлуатації та обслуговування існуючих будівель і споруд з озелененням території загального користування на АДРЕСА_1.

Наведене свідчить, що у позивачем станом на момент подання декларації про початок виконання будівельних робіт та деклараціях про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності вказано достовірні відомості щодо земельної ділянки, на якій здійснюється будівництво.

При цьому, у суду відсутні підстави вважати об'єкт нерухомості самочинним будівництвом, оскільки об'єкт нерухомості будується на земельній ділянці, що була відведена для цієї мети.

Крім того, договір оренди земельної ділянки діяв станом на момент подання позивачем декларації про початок виконання будівельних робіт та декларацій про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ №21 від 17.11.2016 року «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності» прийнятий без урахування всіх обставин та за відсутності законних на те підстав, а відтак останній підлягає скасуванню як протиправний.

Механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр), як єдиної комп'ютерної бази даних визначає Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 24.06.2011 № 92.

Відповідно до п.п. 3,4 вказаного Порядку №92, ведення, адміністрування, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Подання даних для внесення їх Держархбудінспекцією до реєстру здійснюється відповідальними посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю, які пройшли підготовку до роботи з реєстром.

Наведене свідчить, що підлягає задоволенню позовна вимога в частині зобов'язання Департаменту з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подати для внесення Державною архітектурно-будівельною інспекцією України до реєстру документів, що дають право виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про наступні зареєстровані Декларації: декларацію про початок виконання будівельних робіт від 02.06.2016 № КВ 73, декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 № КВ 71, декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 № КВ 22.

В частині позовних вимог щодо оскарження припису та постанови відповідача, суд виходить з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувані припис та постанова прийняті відповідачем у зв'язку з тим, що замовником будівництва ОК «Єнісейська садиба-1» здійснюється будівництво житлових будинків з вбудованими нежитловими приміщеннями на АДРЕСА_1 без документа, який би надавав право на виконання будівельних робіт, що є порушенням ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п. 17, 19, Порядку № 553).

Водночас, в ході судового розгляду даної справи суд прийшов до висновку, що відповідачем протиправно видано наказ №21 від 17.11.2016 року, на підставі якого скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 02.06.2016 № КВ 73, декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 № КВ 71, декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 № КВ 22.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в цій частині є похідними, а відтак підлягають задоволенню.

В частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій щодо складання акта перевірки та протоколу від 06.03.2017 року, суд виходить з наступного.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень, у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону № 3038-VІ та п. 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

З матеріалів справи вбачається, що позапланова перевірка позивача здійснювалась на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва №142 від 02.03.2017 року, прийнятого на підставі звернень прокуратури міста Києва від 27.01.2017 року №19-р-17, гр. ОСОБА_3 та інших від 08.02.2017 року №ОП/КО-3884, громадської організації «Стоп свавіллю» від 17.02.2017 року №27, та направлення для проведення позапланової перевірки №б/н від 03.03.2017 року.

Станом на момент проведення перевірки наказ №142 від 02.03.2017 року був чинним, позивачем не оскаржується, а відтак був обов'язковим до виконання.

При цьому, позивач не заперечує, що наказ №142 від 02.03.2017 року та направлення для проведення позапланової перевірки були пред'явлені до початку проведення позапланової перевірки уповноваженій особі позивача.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п. 16, 18 Порядку № 553).

Аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить, що дії відповідача2 щодо складання акта перевірки від 03.03.2017 року та протоколу від 06.03.2017 року є законодавчо визначеним обов'язком посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю. Водночас, вказані дії щодо складання акта перевірки та протоколу не породжують для позивача жодних наслідків, а відтак позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

При цьому, в частині доводів позивача щодо проведення позапланової перевірки за відсутності згоди центрального органу виконавчої влади та в період дії мораторію на проведення перевірок, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Оскільки Порядком №553 не передбачено обов'язкової згоди центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері, а у разі існування колізій між загальним та спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному, суд приходить до висновку щодо не підтвердження доводів позивача в даній частині належними доказами та нормами чинного законодавства.

Крім того, відповідно до ст. 6 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), а відтак твердження позивача щодо проведення перевірки позивача в період дії мораторію на проведення перевірок спростовуються нормами чинного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представника позивача стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги Обслуговуючого кооперативу «Єнісейська Садиба-1» задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 03 березня 2017 року.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про анулювання декларацій від 17 листопада 2016 року № 21.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №16/17/073-2144 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подати для внесення Державною архітектурно-будівельною інспекцією України до реєстру документів, що дають право виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про наступні зареєстровані Декларації: декларацію про початок виконання будівельних робіт від 02.06.2016 № КВ 73, декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 № КВ 71, декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 № КВ 22;

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Присудити на користь Обслуговуючого кооперативу «Єнісейська Садиба-1» понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 6400 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня її проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Є.В. Аблов