Справа № 804/1530/17
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2017-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 квітня 2017 р.Справа №804/1530/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретарі судового засіданняОСОБА_2
за участю представників: позивача відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 17.02.2017 року №000043406, винесеного Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що:
- оскаржуване рішення підлягає скасуванню, оскільки сформоване на підставі акту, складеного за наслідками проведення незаконної перевірки, висновки якої не відповідають фактичним обставинам та не містять посилань встановленої форми, необхідних для висновків камеральної перевірки;
- позивач не повідомив відповідача про проведення камеральної перевірки, чим позбавив підприємство можливості бути присутнім при її проведенні, отже, перевірка проведена із порушеннями, що є підставою для скасування прийнятого за її наслідками рішення;
- податкову звітність з податку на прибуток за 2015 рік подано 26.02.2016 року, отже, камеральна перевірка може бути проведена з 27.02.2016 року по 30.03.2017 року, отже, проведення перевірки 02.02.2017 року є неправомірним та не може мати юридичних наслідків.
Відповідач надав письмові заперечення на позовну заяву, у яких просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на правомірність винесеного контролюючим органом рішення, зазначив про відповідність викладених у акті обставин перевіреним документам, зокрема, несвоєчасна сплата платником податку узгодженого грошового зобовязання, у звязку із чим підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Представники сторін у судовому засіданні підтримали обрані правові позиції. Представник відповідача додатково пояснив, що в акті перевірки допущена друкарська помилка у номері податкового повідомлення-рішення.
Розглянувши подані документи і матеріали, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
При перевірці використано: інформацію наявну в базах даних ДФС України АІС «Податковий блок».
За результатами проведеної перевірки складений акт від 02.02.2017 року №17/04-06-12-02/36759863, відповідно до якого перевіркою встановлено:
ТОВ «Мегапромекологія» є платником податку на прибуток підприємств.
Аналізуючи обставини проведення перевірки, суд виходить із того, що відповідно до підпункту 62.1.3 пункту 6.2.1 статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом: перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Згідно з пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобовязання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обовязкова.
Згідно пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу (пункт 76.2 статті 76 Податкового кодексу України), згідно пункту 86.2 якої за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
З урахуванням наведених норм суд зазначає про необґрунтованість доводів позивача щодо допущення контролюючим органом порушень під час проведення перевірки, оскільки контролюючий орган не зобовязаний повідомляти платника податків про проведення камеральної перевірки, щодо якої не видається наказ та не направляється відповідне повідомлення.
Така перевірка проводиться на підставі наявних у контролюючого органу даних та не потребує додаткових документів та/або пояснень чи присутності платника податків.
Також є необґрунтованими доводи позивача щодо проведення перевірки після закінчення строків давності, оскільки у даному випадку проведена перевірка своєчасності сплати узгодженого грошового зобовязання, а не самостійно обчисленої та поданої платником податкової звітності, у звязку із чим в такому випадку застосовуються строки давності, визначені статтею 102 Податкового кодексу України.
Щодо суті допущеного позивачем та встановленого в акті перевірки порушення суд зазначає наступне.
Згідно пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобовязання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобовязаний сплатити нараховану суму грошового зобовязання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобовязання платник податків зобовязаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.
Відповідно до пункту 87.9 статті 87 Податкового кодексу України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобовязані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків.
Згідно підпункту 14.1.152 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України погашення податкового боргу - зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом.
За несвоєчасну сплату податку відповідальність передбачена пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України: у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобовязання та/або авансових внесків з податку на прибуток підприємств, рентної тати протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:
- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку стати суми грошового зобовязання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;
- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку стати суми грошового зобовязання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує.
Контролюючий орган цій справі є субєктом владних повноважень, який повинен діяти на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідачем не здійснено дій, що виходять за межі повноважень та порушують права платника податків.
Таким чином, з системного аналізу матеріалів справи суд дійшов висновку про обґрунтованість висновків перевірки та правомірність винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, у звязку із чим відмовляє у задоволенні адміністративного позову.
Керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити повністю.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складений 25 квітня 2017 року.

Суддя ОСОБА_1