Справа № 539/3950/16-а
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2017-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2017 р. Справа № 539/3950/16-а
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Перцової Т.С.

Суддів: Жигилія С.П. , Дюкарєвої С.В. ,

за участю секретаря судового засідання Мороз Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 10.02.2017р. по справі № 539/3950/16-а

за позовом ОСОБА_1

до Управління праці та соціального захисту населення Лубенської міської ради Полтавської області

про визнання в діях злочину, зобов'язання зробити ремонт, повернення коштів та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИЛА

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1.) звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління праці та соціального захисту населення Лубенської міської ради Полтавської області (далі по тексту - УПСЗН Лубенської міської ради, відповідач), фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (далі по тексту - ФОП ОСОБА_2.) про визнання в діях злочину, зобов'язання зробити ремонт, повернення коштів та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Лубенського міськрайонного суду від 10.02.2017 року по справі № 539/3950/16 провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди закрито. Роз'яснено позивачу, що вона має право звернутися до суду з даними позовними вимогами в порядку цивільної юрисдикції.

Постановою Лубенського міськрайонного суду від 10.02.2017 року по справі № 539/3950/16 в задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Лубенської міської ради Полтавської області про визнання в діях злочину, зобов'язання зробити ремонт, повернення коштів та відшкодування моральної шкоди відмовлено.

Позивач, не погодившись із вказаною постановою суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування обставин справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати постанову Лубенського міськрайонного суду від 10.02.2017 року по справі № 539/3950/16, прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити; визнати нечинним рішення відповідача про виконаний капітальний ремонт; зобов'язати відповідача разом з підрядником, виконавцем вчинити дії щодо належного ремонту, повернення вкрадених коштів та виготовлення належних документів; зобов'язати відповідача за рішенням суду провести експертну оцінку; визнати в діях відповідача кримінал, витребувати документи, пояснення слідчого, визнати, що виконання ремонту не закінчено; визнати примусове стягнення з позивачки коштів та доробки в сумі 6000 грн. з виконавця, та зобов'язати повернути бюджетні кошти.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги пояснив, що ФОП ОСОБА_2 за замовленням УПСЗН Лубенської міської ради зроблено неякісний ремонт в її будинку, за завищеними цінами, необґрунтовано списано матеріальні цінності, стягнуто з позивачки кошти за проведення ремонту. Вказує, що ремонт в її будинку не був належним чином прийнятий комісією, не проведено перевірку зробленого ремонту та списання матеріальних цінностей, стверджує про відсутність підпису голови комісії та недійсність підписів членів комісії. Вважає, що судом першої інстанції не було витребувано та досліджено всіх документів щодо проведення ремонту, не надано оцінки щодо непроведення 2 експертиз кошторисної документації. На думку позивача, акт прийняття виконаних робіт, який підписаний нею без зауважень, не є доказом належного проведення ремонту, про що свідчать ряд скарг і кримінальна справа, відкрита відділом поліції. Вказує, що ніхто не бачив і не порівнював, де і на чому міститься підпис позивачки.

Зазначила, що судом першої інстанції не було викликано в судове засіданні ФОП ОСОБА_2, не з'ясовано думки позивачки щодо можливості розгляду справи за його відсутності. Також вказує, що судом першої інстанції не було відкладено розгляд справи незважаючи на незадовільний стан здоров'я позивача, не запрошено прокурора та слідчого поліції, який розслідує кримінальну справу, порушену за заявою позивача, необґрунтовано відхилено заяву позивача про відвід судді та клопотання про передачу справи до Хорольського районного суду Полтавської області. Стверджує, що суддя суду першої інстанції Даценко В.М. не мав права розглядати дану справу, оскільки ця справа є не першою справою за позовом ОСОБА_1, що перебувала у його провадженні.

Наполягає на тому, що у спірних відносинах повністю доведено факт порушення прав позивачки, заподіяння їй моральної шкоди, однак, судом першої інстанції безпідставно відмовлено у задоволенні позову.

Відповідач в надісланих до суду письмових запереченнях просив суд апеляційної інстанції вимоги апеляційної скарги залишити без задоволення, а оскаржувану постанову суду першої інстанції - без змін. Пояснив, що 09.09.2014 року ОСОБА_1 звернулась до міського голови із заявою про проведення безоплатного капітального ремонту будинку. Комісією з питань проведення безоплатного капітального ремонту власних житлових будинків і квартир осіб, що мають право на таку пільгу, було складено акт обстеження будинку, та визначено, що будинок, який знаходиться за адресою : АДРЕСА_1, дійсно потребує капітального ремонту. Протоколом засідання комісії з питань проведення капітального ремонту вирішено провести безоплатний капітальний ремонт будинку АДРЕСА_1. Виконавцем робіт визначено ФОП ОСОБА_2 на підставі договору № 17 від 20.10.2014 року. Вказує, що позивач, підписавши акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2014 року, фактично визнала, що претензій до якості та обсягу виконаних робіт не має, та дала згоду на те, що безоплатний капітальний ремонт будинку проведено з дотриманням вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами виконаних робіт.

Сторони в судове засідання апеляційної інстанції не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що єдиною матеріально-правовою вимогою в позовній заяві ОСОБА_1 вказано зобов'язання Управління праці та соціального захисту населення Лубенської міської ради Полтавської області провести позивачеві капітальний ремонт бригадою спеціалістів.

Позивач ОСОБА_1 є інвалідом 2 групи та має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - інвалідів війни, про що свідчить наявна в матеріалах справи копія пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1, виданого 29.02.2016 року (а.с.10).

За замовленням Управління праці та соціального захисту населення виконкому Лубенської міської ради, ФОП ОСОБА_2 позивачу в 2014 році було проведено позачерговий безплатний капітальний ремонт житлового будинку по АДРЕСА_1.

Вважаючи, що вказаний ремонт було проведено неналежним чином, ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом про зобов'язання УПСЗН Лубенської міської ради зробити капітальний ремонт будинку позивачки по закону, бригадою спеціалістів, стягнення з ФОП ОСОБА_2 сплачених нею коштів у розмірі 6500 грн., матеріальної та моральної шкоди в розмірі 6500 грн. та повернення бюджетних коштів.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачкою не доведено того, що рішенням, дією або бездіяльністю відповідача було порушено її права.

Колегія суддів вважає, що в задоволенні позову слід відмовити, однак з інших підстав та мотивів ніж виходив суд першої інстанції при прийнятті рішення.

Відповідно до п.8 ст.13 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» інвалідам війни та прирівняним надаються такі пільги, як, зокрема, позачерговий безплатний капітальний ремонт власних жилих будинків і квартир та першочерговий поточний ремонт жилих будинків і квартир у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» фінансування витрат, пов'язаних з введенням в дію цього Закону, здійснюється за рахунок коштів державного та місцевого бюджетів.

Порядок проведення безоплатного капітального ремонту власних житлових будинків і квартир осіб, що мають право на таку пільгу, а також першочерговий поточний ремонт житлових будинків і квартир осіб, які мають на це право, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2009 року № 565 (далі по тексту - Порядок № 565).

Відповідно до пп.1 п.1 Порядку № 565 відповідно до цього Порядку проводиться безоплатний капітальний ремонт житлових будинків і квартир тих осіб, що мають право: згідно із Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту": на безоплатний капітальний ремонт власних житлових будинків і квартир (пункт 8 частини першої статті 13 Закону) - інвалідів війни та прирівняних до них осіб.

Як встановлено пунктом 2 Порядку № 565, безоплатний капітальний ремонт власних житлових будинків і квартир (далі - безоплатний капітальний ремонт) проводиться за місцем постійного проживання і реєстрації особи, що має право на зазначені у пункті 1 цього Порядку пільги (далі - особа, що має право на пільгу).

Безоплатному капітальному ремонту підлягає житловий будинок чи квартира, які належать особі, що має право на пільгу, на праві приватної, зокрема спільної, власності.

Безоплатний капітальний ремонт проводиться виходячи з розрахунку 21 кв. метр загальної площі будинку, квартири на кожну особу, що має право на пільгу.

Для проведення безоплатного капітального ремонту особа, що має право на пільгу, подає до органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування за місцем свого постійного проживання і реєстрації письмову заяву за формою згідно з додатком 1 (далі - заява) (п.3 Порядку № 565).

Згідно з п.4 Порядку № 565 періодичність проведення безоплатного капітального ремонту визначається органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування за місцем постійного проживання і реєстрації особи, що має право на пільги (далі - орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування), але не частіше одного разу на 10 років.

За приписами п.5 Порядку № 565 для вирішення питання щодо проведення безоплатного капітального ремонту орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування утворює комісію у складі спеціалістів житлово-експлуатаційних і ремонтно-будівельних організацій, представників органу, що фінансує виконання ремонтних робіт (є головним розпорядником коштів місцевого бюджету), органу технічної інвентаризації та інших уповноважених осіб.

Співголовами комісії призначаються заступник керівника органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування та керівник органу, що є головним розпорядником коштів місцевого бюджету.

Рішення про проведення безоплатного капітального ремонту приймається у місячний строк після подання заяви особою, що має право на пільгу, на підставі результатів обстеження комісією будинку, квартири. Обстеження проводиться у присутності особи, яка подала заяву.

У відповідності до п.7 Порядку № 565 комісія після обстеження будинку, квартири складає перелік, визначає види і обсяги робіт, які необхідно виконати, з урахуванням строку проведення останнього капітального ремонту та виходячи з переліку основних робіт згідно з додатками 3 і 4, орієнтовної тривалості ефективної експлуатації елементів будинку, квартири, визначеної правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій.

Пунктом 8 Порядку № 565 передбачено, що за результатами обстеження будинку, квартири складаються дефектний акт, кошторисний розрахунок і визначається загальна вартість капітального ремонту.

Загальна вартість капітального ремонту розраховується згідно з вимогами ДБН Д.1.1-1-2000 "Правила визначення вартості будівництва" (v0174241-00) та ДБН Д.2.4-2000 "Ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи".

На підставі визначеної загальної вартості капітального ремонту розраховується вартість капітального ремонту 1 кв. метра будинку, квартири.

Вартість безоплатного капітального ремонту визначається як добуток вартості капітального ремонту 1 кв. метра будинку, квартири та площі, яка належить особі, що має право на пільгу, на праві приватної, зокрема спільної, власності у таких будинку, квартирі. При цьому площа не може перевищувати 21 кв. метра загальної площі будинку, квартири.

Відповідно до п.9 Порядку № 565 за заявою особи, щодо якої прийнято рішення про проведення безоплатного капітального ремонту, комісія приймає рішення про виконання в межах вартості безоплатного капітального ремонту одного чи кількох видів ремонтних робіт, визначених за результатами обстеження (перекриття всієї площі покрівлі, заміна віконних рам, перекриття всієї площі підлоги будинку тощо).

Зі змісту наведених норм вбачається, що безоплатним є не весь капітальний ремонт будинку, належного особі, яка має право на таку пільгу, та не всі ремонтні роботи, яких потребує такий будинок, а лише вартість необхідних видів робіт, визначених за результатами обстеження, виконаних в межах суми, що визначається як добуток вартості капітального ремонту 1 кв. метра будинку на 21 квадратний метр.

Кошторисний розрахунок і вартість безоплатного капітального ремонту затверджуються рішенням органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування за поданням комісії і не підлягають зміні (п.10 Порядку № 565).

Затверджені кошторисний розрахунок і вартість безоплатного капітального ремонту передаються у встановленому законодавством порядку до органу, що є головним розпорядником коштів місцевого бюджету, для подальшої роботи (п.11 Порядку № 565).

Згідно з п.12 Порядку № 565 безоплатний капітальний ремонт проводиться у встановленому порядку суб'єктами господарювання, які відповідно до законодавства мають право на виконання таких робіт, на замовлення органу, що є головним розпорядником коштів місцевого бюджету.

Строки проведення безоплатного капітального ремонту обумовлюються в договорі між замовником та виконавцем робіт, узгоджуються з особою, що має право на пільгу (п.13 Порядку № 565).

Відповідно до п.14 Порядку № 565 прийняття в експлуатацію будинків і квартир після закінчення безоплатного капітального ремонту проводиться в установленому законодавством порядку.

Як встановлено пунктом 15 Порядку № 565, фінансування витрат, пов'язаних з проведенням безоплатного капітального ремонту і складенням проектно-кошторисної документації, здійснюється за рахунок відповідної субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам у межах затверджених бюджетних призначень на відповідний рік.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 09.09.2014 року ОСОБА_1 звернулась до міського голови Грицаєнка О.П. із заявою про проведення безоплатного капітального ремонту будинку, який належить позивачу на праві власності, на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого 16.01.1998 року.

15.09.2014 року комісією з питань проведення безоплатного капітального ремонту власних житлових будинків і квартир осіб, що мають право на таку пільгу (далі по тексту - комісія), у складі голови комісії - секретаря Лубенської міської ради Карпця І.І., заступника голови комісії - начальника УПСЗН виконавчого комітету Лубенської міської ради Щербака В.О., секретаря комісії - провідного спеціаліста відділу персоніфікованого обліку пільгових категорій громадян УПСЗН Лубенської міської ради Кошової Ю.М., членів комісії : провідного інженера ЛК ЖЕУ Копійки М.К., начальника Західного інспекційного відділу Полтавської області «Держбудінспекція» Сліпченка І.Ф., голови міської ради ветеранів Пивовара О.Д., у присутності власника будинку ОСОБА_1 було складено акт обстеження будинку АДРЕСА_1, проведено обстеження даного будинку на предмет визначення видів та обсягів робіт з проведення капітального ремонту. В результаті обстеження встановлено, що дане житлове приміщення потребує проведення капітального ремонту, а саме: заміни, ремонту конструкцій даху, заміна пошкодженої покрівлі будинку, ремонт вимощення будинку (асфальт), ремонт цоколя (штукатурка і фарбування).

У цьому акті визначено площу кожного житлового приміщення будинку, та види робіт, які необхідно виконати по кожному приміщенню, а також вказано на необхідність виконати ремонт відкосів вікон ззовні будинку, заміну вікна з балконними дверима на фронтоні даху та заміну вікна на протилежному фронтоні даху. Вказаний акт підписано власником будинку ОСОБА_1

17.09.2014 року комісією було складено дефектний акт на капітальний ремонт будинку № АДРЕСА_1, затверджений головою комісії Карпцем І.І., в якому вказано найменування необхідних робіт і витрат. Вказаний акт підписано ОСОБА_1, що свідчить про те, що позивач погодилась із видами робіт, які необхідно виконати в межах безоплатного капітального ремонту.

22.09.2014 року ОСОБА_1 подано заяву до комісії з питань проведення безоплатного капітального ремонту власних житлових будинків і квартир осіб, що мають право на таку пільгу, в якій позивач просила в межах вартості безоплатного капітального ремонту житлового будинку по АДРЕСА_1 виконати наступні види робіт : 1) решетування із прозорими із дощок і брусків під покрівлею азбесто-цементними листами; 2) улаштування покриття із азбесто-цементних листів поверх старої кровлі з металу; 3) демонтаж та установлення газової плити побутової 4-х комфоркової; 4) демонтаж та установлення водопідігрівачу до 1 метра кубічного (газового); 5) демонтаж та установлення опалювального радіатора; 6) монтаж, демонтаж вікна чердачного приміщення; 7) заміна змішувачів; 8) заміна умивальника.

Відповідно до протоколу № 1 від 23.09.2014 року, комісією вирішено провести безоплатний капітальний ремонт житлового будинку ОСОБА_1, визначити загальну вартість робіт з капітального ремонту будинку в сумі 60142 грн., визначити вартість безоплатного капітального ремонту будинку в межах суми 23519,22 грн.; в межах вартості безоплатного капітального ремонту виконати роботи із заміни пошкодженої покрівлі будинку, заміни газової плити, водонагрівача, умивальника, змішувачів, заміни вікна чердачного приміщення, заміни радіатора опалення; винести на розгляд виконавчого комітету Лубенської міської ради проект рішення про затвердження кошторисних розрахунків і вартості безоплатного капітального ремонту після проведення їх експертизи.

Інженером ОСОБА_11 було складено локальний кошторис на будівельні роботи на капітальний ремонт житлового будинку № АДРЕСА_1, кошторисна вартість склала 23258 грн.

Рішенням виконавчого комітету Лубенської міської ради від 08.10.2014 року № 235 затверджено кошторисний розрахунок та вартість безоплатного капітального ремонту будинку згідно експертного звіту ДП «Укрдержбудекспертиза» щодо розгляду кошторисної документації капітального ремонту житлового будинку по АДРЕСА_1.

Як вбачається зі змісту вказаного експертного звіту № 17-0922-14П від 03.10.2014 р., замовником будівництва є УПСЗН Лубенської міської ради, інженером-проектувальником - ОСОБА_11 Заявлена кошторисна вартість, передбачена наданою кошторисною документацією, у поточних цінах станом на 29.08.2014 р. складала 28662 грн., у т.ч. будівельні роботи - 23734 грн., інші витрати - 4928 грн. За результатами розгляду кошторисної документації та зняття зауважень встановлено, що зазначена документація, яка враховує обсяги робіт, передбачені дефектним актом, складена відповідно до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва».

08.10.2014 року Управлінням праці та соціального захисту населення Лубенської міської ради затверджено зведений кошторисний розрахунок, складений інженером проекту ОСОБА_11, в сумі 28,662 тис. грн., куди увійшли : вартість виконаних будівельних робіт - 23,258 тис. грн., витрати на технічний нагляд - 0,581 тис. грн.., вартість проектних робіт - 0,609 тис. грн., експертизи проектної документації - 0,396 тис. грн., вартість витрат на технічний нагляд, сума податків і зборів - 3,126 грн..

20.10.2014 року Управлінням праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Лубенської міської ради (замовник) було укладено із ФОП ОСОБА_2 (виконавець) договір № 17 про виконання робіт з проведення безоплатного капітального ремонту будинку АДРЕСА_1. Як вказано у п.2.1 договору, вартість безоплатного капітального ремонту визначається згідно з Порядком проведення безоплатного капітального ремонту власних житлових будинків і квартир осіб, що мають право на таку пільгу, затвердженого постановою Кабміну від 20.05.2009 року № 565. Вартість виконання капітального ремонту будинку АДРЕСА_1, складає 27076 грн. (п.2.2 договору). Виконавець зобов'язується своєчасно та якісно виконати роботи з безоплатного капітального ремонту житлового будинку АДРЕСА_1 згідно затвердженого кошторисного розрахунку і вартості безоплатного капітального ремонту; забезпечує належне ведення та надання виконавчої документації, передбаченої чинним законодавством (п.3.1, п.3.2 договору). Строк виконання робіт з проведення безоплатного капітального ремонту даного будинку становить 30 календарних днів з дня підписання договору (п.3.3 договору).

Заступником голови комісії та виконавцем робіт ОСОБА_2 складено дефектний акт на непередбачувані роботи по капітальному ремонту будинку АДРЕСА_1, до яких увійшли навішування водостічних труб, колін, відливів і лійок з готових елементів. Вказаний акт підписано також фахівцем з технагляду ОСОБА_12

03.12.2014 року між УПСЗН Лубенської міської ради та ФОП ОСОБА_2 укладено додаткову угоду № 1 до договору № 17 від 20.10.2014 року, якою зменшено суму договору, зазначену у п.2.2 договору, на 1865, 00 грн., визначено загальну суму договору - 25211,00 грн.

24.11.2014 року було складено акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт на об'єкті : капітальний ремонт житлового будинку по АДРЕСА_1 за листопад 2014 року за формою КБ-2в, у якому вказано найменування виконаних робіт із зазначенням вартості кожного виду робіт та використаних матеріалів, на загальну суму 25211 грн., у т.ч. вартість будівельних робіт - 23258 грн., кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій - 196 грн., кошторисний прибуток - 549 грн., єдиний податок - 1208 грн.

Загальна сума виконаних будівельних робіт, зазначена в акті, відповідає вартості будівельних робіт, визначеній у експертному звіті ДП «Укрдержбудекспертиза» щодо розгляду кошторисної документації капітального ремонту житлового будинку по АДРЕСА_1.

Як зазначено в акті, в межах капітального ремонту проведено наступні види робіт : сантехнічні роботи : знімання водогрійних колонок, установлення водонагрівників проточних, водонагрівач газовий, демонтаж раковин (умивальників), установлення умивальників одиночних з підведенням холодної і гарячої води (використано умивальники овальні напівфарфорові та фарфорові з нижньою камерою змішування), установлення змішувачів (використано змішувачі для умивальників, змішувачі загальні для ванн, змішувачі загальні для умивальників), демонтаж газових плит, установлення газових плит побутових чотириконфоркових (використано шланг газовий 0,6 м., шланг газовий 1,2 м., муфта дім. 50 мм, хомути діам. 16 мм), демонтаж віконних коробок в кам'яних стінах з відбиванням штукатурки в укосах, знімання засклених віконних рам, установлення віконних блоків зі спареними рамами у кам'яних стінах при площі прорізу більше 2 кв.м. (використано вікно металопластикове, піна монтажна), демонтаж радіаторів, установлення опалювальних радіаторів сталевих, з'єднання ПЕ/сталь de/DN 20 мм., радіатори сталеві опалювальні біметалеві, комплект установки радіаторів, стрічка фум, труби металопластикові, муфти з поліетилену, прокладка, всього по розділу «сантехнічні роботи» - 10117 грн.; покрівельні роботи : улаштування лат (решетування) з прозорами із дощок і брусів під покрівлю з азбестоцементних листів, улаштування покриття з 6-хвильових 54/200 азбестоцементних листів розміром 1750/1125 мм, товщина 5 мм. (використано саморіз, листи азбестоцементні хвилясті високого профілю 51/177, товщина 6 мм) навішування водостічних труб, колін, відливів і лійок з готових елементів (використано коньки, жолоб, єндова), всього по розділу «покрівля» - 11671грн.

З вищенаведеного вбачається, що відповідач по справі - УПСЗН Лубенської міської ради у спірних відносинах щодо проведення капітального ремонту житлового будинку ОСОБА_1 діяв у відповідності до Порядку № 565. Так, було утворено комісію, проведено обстеження будинку ОСОБА_1, визначено види робіт, які необхідно провести у будинку; комісією винесено рішення про проведення безоплатного капітального ремонту будинку ОСОБА_1, визначено загальну вартість капітального ремонту, вартість безоплатного капітального ремонту будинку, та за заявою позивачки визначено види робіт, які необхідно виконати в межах безоплатного капітального ремонту. Виконані роботи в межах безоплатного капітального ремонту прийнято комісією за актом.

Колегія суддів відмічає, що вказаний акт приймання виконаних будівельних робіт підписано представником замовника - начальником УПСЗН Лубенської міської ради Щербаком В.О., підрядником ОСОБА_2 та інженером з технічного нагляду ОСОБА_12, а також власником будинку - ОСОБА_1, яка підписала акт з формулюванням «претензій до якості та об'єму виконаних робіт не маю» без зауважень та заперечень.

Відповідно до ст.882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об'єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.

Отже, акт приймання-передачі виконаних робіт є основним документом щодо передачі будівельних робіт та прийняття їх замовником, а тому доводи позивача про те, що неналежне проведення ремонту підтверджується поданням скарг позивачки до міського голови та до поліції, є необґрунтованими.

Згідно з актом виконаних робіт № 1 за листопад 2014 року позивач, поставивши свій підпис у цьому акті, погодилась з якістю та обсягом робіт, прийнятих за результатами ремонту.

При цьому, колегія суддів зауважує, що здійснення державного технічного нагляду не входить до повноважень УПСЗН Лубенської міської ради згідно з Порядком № 565. Акт приймання виконаних робіт було підписано представником технічного нагляду, що свідчить про дотримання відповідачем вимог щодо належного прийняття робіт.

Перед проведенням ремонту відповідачем по справі було затверджено дефектний акт об'єкту та локальний кошторис на будівельні роботи, який пройшов державну експертну оцінку, про що свідчить наявна в матеріалах справи копія експертного звіту щодо розгляду кошторисної частини проектної документації.

Вказаним звітом засвідчено, що кошторисна документація враховує обсяги робіт, передбачені дефектним актом, складена відповідно до вимог ДСТУ Б Д.1.1.-1.2013 «Правила визначення вартості будівництва», та погоджено загальну кошторисну вартість капітального ремонту, зазначену у локальному кошторисі.

Твердження позивачки про те, що ніхто не перевіряв справжності її підписів на документах (не порівнював, де і на чому її підписи, як зазначає позивачка), не спростовує факту наявності її підпису в акті виконаних будівельних робіт, дефектному акті, не свідчить про недійсність вказаних документів, та про неправомірність дій відповідача у спірних відносинах.

Колегія суддів зауважує, що на комісію, УПСЗН Лубенської міської ради не покладено обов'язку перевіряти справжність підпису позивача на документах, які є в матеріалах справи.

При цьому, сама позивачка не вказує, на яких саме документах підпис від свого імені вона не вважає справжнім.

Разом з тим, слід відмітити, що позивач, вважаючи підробленим свій підпис на певних документах, складених в рамках капітального ремонту, не позбавлена можливості звернутися до органів поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в рамках якого може бути проведена експертиза та підтверджено або спростовано факт підробки.

Посилання позивача на відкриту поліцією кримінальну справу як на підставу не вважати акт приймання виконаних робіт належним документом, що засвідчує проведення капітального ремонту, колегія суддів відхиляє, оскільки, як вбачається з наданої позивачкою копії листа Лубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області, останнім розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001063 про те, що посадові особи управління Держзеамегнтства у Лубенському районі Полтавської області не виконують рішення Лубенського міськрайонного суду щодо складення документів, які посвідчують право ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 523 кв.м., тобто, вказане кримінальне провадження жодним чином не стосується дій УПСЗН Лубенської міської ради щодо організації проведення безоплатного капітального ремонту у будинку позивачки, з приводу якого виникли спірні відносини у даній адміністративній справі.

Доводи позивача про те, що ФОП ОСОБА_2 було проведено капітальний ремонт у її будинку неналежним чином, за завищеними цінами, списано зайві матеріали тощо, не є предметом розгляду в межах даного апеляційного провадження та не впливають на рішення суду відносно відповідача УПСЗН Лубенської міської ради.

Так, ухвалою Лубенського міськрайонного суду від 10.02.2017 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 закрито, та роз'яснено позивачеві право звернутися з цими вимогами до суду в порядку цивільного судочинства, оскільки між ними виник спір про право цивільне.

Вказана ухвала позивачем не оскаржена.

З приводу доводів позивача про допущення судом першої інстанції процесуальних порушень (не було викликано в судове засіданні ФОП ОСОБА_2, не з'ясовано думки позивачки щодо можливості розгляду справи за його відсутності, відхилено клопотання позивачки про відкладення розгляду справи, не запрошено в судове засідання прокурора та слідчого поліції, який розслідує кримінальну справу, порушену за заявою позивача, необґрунтовано відхилено заяву позивача про відвід судді та клопотання про передачу справи до Хорольського районного суду Полтавської області) колегія суддів зазначає наступне.

Положеннями частин 2, 3 статті 30 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що особами, які беруть участь у справі може бути заявлено відвід судді за наявності підстав, зазначених у статтях 27 - 29 цього Кодексу.

Відвід повинен бути вмотивований і заявлений до початку судового розгляду адміністративної справи по суті у письмовій формі з обґрунтуванням підстав для відводу.

Підстави для відводу судді визначені у статтях 27, 28 Кодексу адміністративного судочинства України.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги, ОСОБА_1 вважає, що суддя Даценко В.М. не мав права розглядати справу № 539/3950/16-а, оскільки до цього у його провадженні перебувало 2 справи за позовом ОСОБА_1, а відтак, на думку позивачки, вказаний суддя розглядає справу повторно.

Статтею 28 КАС України встановлено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї ж справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, у перегляді справи Верховним Судом України, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередньої постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї ж справи в судах першої і касаційної інстанцій, у перегляді справи Верховним Судом України, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї ж справи в судах першої і апеляційної інстанцій, у перегляді справи Верховним Судом України, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи Верховним Судом України, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, у перегляді справи Верховним Судом України, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у цій адміністративній справі.

Колегія суддів зазначає, що справа № 539/3950/16-а була зареєстрована у Лубенському міськрайонному суді Полтавської області 22.12.2016 року та відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи від 22.12.2016 року була передана судді Даценко В.М.

Як вбачається з матеріалів справи, постанова від 10.02.2017 року була ухвалена у справі вперше, в апеляційному чи касаційному порядку не переглядалася, а тому відсутні підстави вважати, що суддя Даценко В.М. повторно бере участь у розгляді даної справи.

Обставини, передбачені статтю 28 КАС України, в даному випадку відсутні, а твердження позивачки про недопустимість розгляду справи № 539/3950/16-а суддею Даценко В.М. та наявність підстав для передачі справи до Хорольського міськрайонного суду Полтавської області ґрунтується лише на помилковому тлумаченні позивачкою принципу недопустимості повторної участі судді в розгляді адміністративної справи.

Щодо тверджень позивачки про безпідставність відхилення клопотання про відкладення розгляду справи, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч.1 ст.150 КАС України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених цим Кодексом, а також у разі неможливості розгляду справи у зв'язку з необхідністю заміни судді (в результаті задоволення заяви про відвід чи з інших причин) або залучення до участі у справі інших осіб.

Суд оголошує перерву у зв'язку з необхідністю одержання нових доказів або в інших необхідних випадках. Тривалість перерви встановлюється судом залежно від обставин розгляду справи (ч.2 ст.150 КАС України).

З вищенаведеного вбачається, що відкладення розгляду справи або оголошення перерви у її розгляді повинно бути вмотивоване певними об'єктивними обставинами. При цьому, відкладення розгляду справи та оголошення перерви у її розгляді є правом, а не обов'язком суду.

В якості підстави для відкладення розгляду справи позивачкою зазначено незадовільний стан здоров'я (прийшла в суд після 2 приступів з поломаними ребрами, і високим тиском, розбиті коліна, забита рука, тяжко було говорити), однак, жодних доказів таких обставин позивачкою не надано. При цьому, позивачка особисто прибула до суду, на пропозицію суду продовжити розгляд справи відповіла згодою, про що особисто повідомила під звукозапис.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що статтею 122 КАС України встановлено обов'язок суду розглянути справу протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, колегія суддів вважає, що невідкладення розгляду справи не призвело до порушення прав позивачки та не свідчить про порушення судом першої інстанції процесуальних норм.

З приводу доводів позивачки про те, що судом першої інстанції не були викликано в судове засідання ФОП ОСОБА_2, колегія суддів вказує, що відсутність вказаної особи в судовому засіданні не вплинула на рішення суду першої інстанції відносно УПСЗН Лубенської міської ради, про що свідчить закриття провадження у справі за позовом до ФОП ОСОБА_2 з підстав підсудності цих позовних вимог суду цивільною юрисдикції.

Твердження позивачки про необхідність виклику в судове засідання слідчого поліції та прокурора Лобач Є.В., яких суд першої інстанції не викликав, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Так, відповідно до ст.47 КАС України особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Учасниками адміністративного процесу, крім осіб, які беруть участь у справі, є секретар судового засідання, судовий розпорядник, свідок, експерт, спеціаліст, перекладач (ст.62 КАС України).

Між тим, клопотання про виклик вказаних осіб позивачкою в судовому засіданні суду першої інстанції заявлено не було. В позовній заяві позивачкою не вказано, в якості кого повинні були бути викликані вказані особи та з якою метою.

Колегія суддів зауважує, що кримінальне провадження № 0001063, як зазначалось вище, порушене за фактом невиконання судового рішення посадовими особами управління Держземагентства у Лубенському районі та до адміністративної справи № 539/3950/16-а не відноситься, а відтак, відсутні будь-які фактичні та процесуальні підстави для виклику в судове засіданні по адміністративній справі слідчого, який веде вищевказане кримінальне провадження.

Згідно з ч.2 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень (ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру»).

У відповідності до ч.2 ст.60 КАС України з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави. Для представництва інтересів громадянина в адміністративному суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.

Зі змісту наведених норм вбачається, що прокурор самостійно визначає підстави для здійснення представництва в суді інтересів особи, яка не здатна їх захищати, у випадку наявності таких підстав прокурор, якщо вважає за потрібне, звертається до суду, обґрунтувавши наявність підстав для такого представництва.

Між тим, прокурора Лобач Є.В. не подавав позову в інтересах ОСОБА_1, не здійснював представництва інтересів ОСОБА_1 у справі № 539/3950/16-а, заяви про вступ у справу не подавав, а відтак, у суду першої інстанції були відсутні підстави для виклику вказаної особи в судове засідання.

З приводу доводів позивачки про те, що суд першої інстанції не уточнив позов, та не зазначив в ухвалі про залишення позовної заяви без руху про необхідність визначитись, в порядку адміністративного чи цивільного судочинства слід звернутись до суду, колегія суддів вважає за необхідне вказати, що відповідно до ч.3 ст.11 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що вищенаведені доводи позивача про допущення судом першої інстанції процесуальних порушень не є обґрунтованими та не призвели до прийняття судом першої інстанції неправильного рішення.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне вказати, що відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. У разі невиконання цього обов'язку суд витребовує названі документи та матеріали (ч.4 ст.71 КАС України).

Суд може збирати докази з власної ініціативи (ч.5 ст.71 КАС України).

За приписами ч.ч.4, 5 ст.11 КАС України суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, подати докази або з власної ініціативи витребувати докази, яких, на думку суду, не вистачає.

Колегія суддів зауважує, що висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог обґрунтовується лише з посиланням на те, що позивачка підписала акт приймання виконаних робіт та зазначила про відсутність претензій до якості та обсягу виконаних робіт.

Судом першої інстанції не було витребувано у відповідача повного пакету документів щодо проведеного безоплатного капітального ремонту будинку позивачки, хоча останньою ставилось таке питання в судовому засіданні.

Також, судом першої інстанції в оскаржуваній постанові зазначено, що ОСОБА_1 не довела, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача були порушені її права.

Між тим, колегія суддів, не заперечуючи наявності у позивача процесуального обов'язку доведення тих обставин, на яких ґрунтуються її вимоги, вказує, що обов'язок доказування правомірності своїх дій, рішень чи бездіяльності частиною 2 статті 71 КАС України покладено на відповідача як суб'єкта владних повноважень.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.201 КАС України правильне по суті вирішення справи чи питання, але із помилковим застосуванням норм матеріального чи процесуального права є підставою для зміни постанови суду першої інстанції.

Беручи до уваги вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку про те, що постанова Лубенського міськрайонного суду від 10.02.2017 року по справі № 539/3950/16 підлягає зміні з підстав та мотивів відмови в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст.41, 160, 167, 195, 196, 201, 205, 207, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 10.02.2017р. по справі № 539/3950/16-а залишити без задоволення.

Постанову Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 10.02.2017р. по справі № 539/3950/16-а змінити з підстав та мотивів задоволення позову.

В іншій частині постанову Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 10.02.2017р. по справі № 539/3950/16-а залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання постанови у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Перцова Т.С.
Судді Жигилій С.П. Дюкарєва С.В.
Повний текст постанови виготовлений та підписаний 18.04.2017 р.