Справа № 826/3166/17
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2017-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

826/3166/17

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 квітня 2017 року справа №826/3166/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кузьменко В.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг

до

Приватного акціонерного товариства “Страхова компанія “Європейський вибір”

про

стягнення коштів

В С Т А Н О В И В:

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг (далі по тексту – позивач) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Приватного акціонерного товариства “Страхова компанія “Європейський вибір” (далі по тексту – відповідач), в якому просить стягнути з відповідача адміністративний штраф у розмірі 34 000, 00 грн.

Відповідно до частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Розглянувши матеріали позовної заяви Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Частина третя статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що суб’єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов’язаний додати до позовної заяви докази надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Разом з тим, на підставі матеріалів позовної заяви суд встановив, що позивачем, який є суб’єктом владних повноважень, не додано до позовної заяви доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України “Про судовий збір” судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпункт 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України “Про судовий збір” встановлює, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру юридичною особою складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру юридичною особою складає 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2017 рік” установлено у 2017 році прожитковий мінімум у розмірі 1 600, 00 грн.

Отже, за заявлену позивачем майнову вимогу, що полягає у стягненні з відповідача 34 000, 00 грн., судовий збір дорівнює 1 600 грн.

Судом встановлено, що позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору та у тексті позовної заявлено клопотання, в якому позивач просить звільнити його від сплати судового збору у зв’язку із відсутністю коштів.

Згідно частини другої статті 8 Закону України “Про судовий збір” суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Частиною першою статті 8 Закону України “Про судовий збір” визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження скрутного майнового стану позивача та неможливості сплати судового збору, а тому суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Зважаючи на вищевикладене, судом встановлено, що позовна заява Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, є такою, що подана без додержання вимог, встановлених статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Вказані недоліки позивач може усунути у дводенний строк з дня набрання даною ухвалою законної сили шляхом подання до суду: доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів доказів сплати судового збору у розмірі, встановленому підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України “Про судовий збір” або докази на підтвердження скрутного майнового становища позивача та неможливості сплати судового збору.

Згідно з частиною другою статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 106, 108, статтею 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, без руху.

2. Встановити Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, дводенний строк з дня набрання даною ухвалою законної сили для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.А. Кузьменко