Справа № 464/8934/16-а
Суддя: Рудаков І. П.
Дата ухвалення: 2017-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 464/8934/16-а
пр.№ 2-а/464/42/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2017 року м.Львів

Сихівський районний суд м. Львова

в складі головуючого судді Рудаков І.П.

за участю секретаря судового засідання Гевко О.-В.В.

представника позивача Дулюк Н.В.

представника відповідача Грицина Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові справу за адміністративним позовом Приватного підприємства виробнича фірма «АСТ» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, третя особа начальник інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м.Львові про визнання постанови неправомірною, -

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить: визнати протиправною та скасувати постанову №07-вих-3449/86 від 22.11.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесену начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львова Цабак В.Я.; судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування позову покликається на те, що 09.11.2016 відповідач склав акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Крім того, 09.11.2016 відповідачем було складено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому зазначено, що позивачем не забезпечено доступ посадових осіб відповідача до об'єкту будівництва, чим порушено п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553. З метою усунення виявленого порушення вимагається в 10-денний термін з дня отримання припису забезпечити доступ посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до об'єкту будівництва. 22 листопада 2016 року начальником Інспекції державного архітектурно- будівельного контролю у місті Львові за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, зокрема, акту про недопущення від 09.11.2016, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2016, було винесено постанову №07- вих-3449/86 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 14500,00 грн. Вважає, що протокол про адміністративне правопорушення неналежним доказом, оскільки містить ряд порушень щодо дотримання його вимог; акт про недопущення посадових осіб на об'єкт будівництва повністю не містить заповнення усіх пунктів та не був направлений рекомендованим листом з повідомлення у відповідності до вимог законодавства, а відтак такі документи у відповідності до ст.251 КУпАП не може бути належними доказами на підставі яких у подальшому прийнято оскаржувану постанову. Попри те, зазначає, що реконструкція відбулась у 2013-2014 роки після отримання та реєстрацій декларацій про початок будівельних робіт, а по закінченню будівельних робіт - декларації про готовність об'єкта до експлуатації, однак неодноразово повертались відповідачем з надуманих причин. Просить позов задовольнити, оскільки є усі для цього правові підстави.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, що наведені у адміністративному позові та просить такий задовольнити.

У судовому засіданні представник відповідача заперечив проти позовних вимог та просить у таких відмовити з підстав, що викладені у письмових запереченнях на адміністративний позов. Додатково пояснив, що підставою для проведення позапланової перевірки була, зокрема необхідність проведення перевірки достовірності даних в поданій декларації про готовність до експлуатації об'єкта; було здійснено виїзд працівника відповідача, за наслідками якого складено акт, протокол та припис, які надіслані позивачу рекомендованим поштовим відправленням; на підставі вказаних документів винесено оскаржувану постанову.

У судове засідання третя особа не з'явилась, хоча належним чином повідомлялась про місце і час розгляду справи, а тому зі згоди учасників процесу, суд вважає за можливе провести судове засідання у відсутності осіб, що не з'явились.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Згідно з пп. 1 п. 11 цього Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт (п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю).

Пунктом 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачена відповідальність суб'єктів містобудування за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Згідно з пп. 1, 4 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно з ч.1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Судом встановлено, що Приватним підприємством виробнича фірма «АСТ» проведено реконструкцію нежитлового приміщення на АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок прибудови та надбудови, у зв'язку із чим 26.10.2016 позивачем подано до відповідача декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, кА зареєстрована останнім за вхідним номером №2-26083/АП-3-07. На підставі поданої декларації, 02.11.2016 відповідачем направлено працівників для проведення позапланової перевірки на реконструкцію нежитлових приміщень на АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок прибудови та надбудови. Строк дії направлення з 03.11.2016 по 09.11.2016.

09 листопада 2016 року головним спеціалістом відділу прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів - ОСОБА_4 та провідним спеціалістом вдділу інспекційної роботи - ОСОБА_5 складено акт про те, що директор ПП ВФ «АСТ» ОСОБА_6 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на реконструкцію нежитлових приміщень на АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок прибудови та надбудови для проведення позапланової перевірки, чим порушив п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 25.05.2011 року.

Крім того, 09.11.2016 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м.Львові ОСОБА_5 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Також, 09.11.2016 головним спеціалістом відділу прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів - ОСОБА_4 та провідним спеціалістом вдділу інспекційної роботи - ОСОБА_5 винесено припис про те, що за результатами позапланової перевірки на реконструкції нежитлових приміщень на АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок прибудови та надбудови встановлено. що замовником будівництва ПП ВФ «АСТ» в особі директора ОСОБА_6 не забезпечено 09.11.2016 доступ посадових осіб органу держаного архітектурно-будівельного контролю до об'єкта будівництва - реконструкція нежитлових приміщень на АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок прибудови та надбудови, для проведення позапланової перевірки та не надано документів необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, визначених чинним законодавством, що в свою чергу класифікується, як недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, чим порушено п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

22 листопада 2016 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Львові Цабак В.Я. за результатами розгляду вищевказаних акту та протоколу, винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 07-вих-3449/86, якою ПП ВФ «АСТ» визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 14500,00 грн.

Відповідно до п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно з п.13 цього Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судом встановлено, що акт перевірки та протокол про порушення було складено у відсутності позивача. На підтвердження того, свідчить також той факт, що відсутній підпис позивача у вказаних документах та такі направлені поштою та вказано, що позивач відмовився отримувати акт від 09.11.2016 та протокол від 09.11.2016. Однак, із таким твердженнями відповідача, суд не може погодиться, оскільки директор ПП ВФ «АСТ» з 08.11.2016 по 10.11.2016 перебував у відрядженні, що підтверджено наказом ПП ВФ від 08.11.2016 №1-1/22 про відрядження директора ОСОБА_6, посвідченням про відрядження від 08.11.2016, а тому фізично був відсутній за місцем проведення позапланової перевірки та не міг відмовить отримувати вказані документи.

Згідно з п.13 цього Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Як встановлено судом, як акт перевірки, так і протокол про порушення було складено у відсутності позивача.

Як передбачено у п.п.17, 19 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За правилами п.22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку субєкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику субєкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

Таким чином, орган, який розглядав справу про адміністративне правопорушення не сповістив ПП ВФ «АСТ» про час і місце розгляду справи, позбавивши таким чином її прав на здійснення свого захисту, тобто порушив її права передбачені ст.268 КУпАП та Конституцією України.

Згідно ст.278 КУпАП України орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання: чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Проте, начальником інспекції ДАБК при винесенні постанови не були дотримані вимоги цієї статті.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Як вбачається із вищенаведеного, для проведення посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, суб'єктам містобудування необхідно надати доступ на об'єкти будівництва, при цьому ненадання доступу до документації або надання неповної документації не є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності.

Відтак, будь-яких дій, які б спричинили недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва позивачем не вчинено. В актах про не допуск не має жодних даних про те, які саме дії, вчинені позивачем, унеможливили допуск на місце будівництва працівників Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області. Так само відсутні такі дані в протоколі про адміністративне правопорушення та в оскаржуваній постанові про адміністративне правопорушення.

З огляду на викладені обставини, суд приходить до висновку, що постанова № 07-вих-3449/86 від 22.11.2016 про накладення на ПП ВФ «АСТ» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправними та підлягають скасуванню.

Щодо позовної вимог про визнання дій відповідача неправомірними під час проведення позапланової перевірки на об'єкті нерухомого майно, суд приходить переконання, що у такій необхідно відмовити за недоведеність.

Відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 та керуючись статтями 11, 70, 71, 86, 122, 160 - 163 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

позов - задовольнити частково.

Скасувати постанову №07-вих-3449/86 від 22.11.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесену начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Цабак В.Я.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Постанову може бути оскаржено згідно зі ст.186 КАС України протягом 10 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Сихівський районний суд м.Львова. У разі застосування судом ч.3 ст.160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили, згідно зі ст.254 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова суду не набрала законної сили.

Суддя Рудаков І.П.