Справа № 804/33/17
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2017-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

19 квітня 2017 рокусправа № 804/33/17
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Мельника В.В.

суддів: Сафронової С.В. Чепурнова Д.В.

за участю секретаря судового засідання: Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС
на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 року у справі №804/33/17
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Корум Груп»
До про Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників податків у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС визнання недійсним та скасування рішення, -
ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Корум Груп» (далі по тексту - Позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників податків у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС (далі по тексту - Відповідач), в якому просило визнати недійсним та скасувати рішення № від 28.11.2016 року про застосування до Позивача штрафних санкцій за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої Законом України «Про збір а облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» у розмірі 170 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 січня 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі №804/33/17.

Позивач, посилаючись на доводи, викладені у позовній заяві, зокрема, зазначив, що ним своєчасно було подано звіт про нарахування єдиного соціального внеску за червень 2016 року, що також підтверджується і квитанцією № 2 від 20.07.2016 року, яка, в свою чергу, Відповідачем була направлена Позивачу із порушенням строків. При цьому зазначені у квитанції помилки є лише технічними та виникли внаслідок перебоїв в роботі електронної системи органу фіскальної служби.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 року у справі № 804/33/17 адміністративний позов ТОВ «Корум Груп» задоволено повністю. (суддя - Олійник В.М.)

Постанова суду першої інстанції мотивована тим, що оскаржуване рішення органом фіскальної служби винесено саме за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, в той час, як факт своєчасного подання Позивачем звіту за червень 2016 року, а саме 19.07.2016 року, підтверджено наявними матеріалами справи.

Відповідач - Спеціалізована державна податкова інспекція з обслуговування великих платників податків у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС, не погодившись з вищезазначеною постановою суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального права, просить скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 року у справі № 804/33/17 в повному обсязі та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційних вимог Відповідач, зокрема, зазначив, що за наслідками проведеної перевірки було встановлено, що станом на 20.07.2016 року ТОВ «Корум Груп» Звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за червень 2016 року подано з помилками, та самостійно нарахована сума єдиного внеску не проведена по особовому рахунку. При цьому зазначений звіт підприємством було подано лише 20.10.2016 року, тобто з затримкою на 92 календарні дні.

Представник Відповідача у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, просив скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 року та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник Позивача проти задоволення вимог апеляційної скарги заперечував, просив залишити без змін оскаржувану постанову суду.

У судовому засіданні, заслухавши представників сторін по справі, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до матеріалів справи, 19.07.2016 року Позивач подав податковому органу звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування ТОВ "Корум Груп" за червень 2016 року засобами електронного зв'язку, що було зафіксовано квитанцією № 1 від 19.07.2016 року, про що у ньому зроблено відповідну відмітку про отримання зазначеного документа за період червень 2016 року (а.с.24).

Наступного дня 20.07.2016 року податковий орган сформував квитанцію № 2, якою повідомив Позивача про те, що автоматична обробка електронного документа/звіту була виконана вдало (перелік попереджень за наявності), а дані завантажено до Реєстру застрахованих осіб, перевірку ДФС виконано (а.с.25).

25.07.2016 року Відповідачем повторно була сформована квитанція № 2, якою визначено, що у поданому звіті виявлені помилки за кодом 09 та зазначено про результати обробки, а саме відомості зі звітності страхувальника не внесено до Реєстру застрахованих осіб, з урахуванням чого позивачу було запропоновано виправити помилки та повторно надіслати електронний документ (а.с.26).

При цьому, згідно з повторною квитанцією № 2 від 25.07.2016 року виявленими помилками були такі:

- помилка Таблиця 5 тип форми "початкова" рядок 10. Для ЗО ОСОБА_1 ОСОБА_4 з категорією 3 не заповнено колонку "Договір ЦПХ за основним місцем роботи";

- помилка Таблиця 5 тип форми "початкова" рядок 11. Для ЗО ОСОБА_2 ОСОБА_5 з категорією 3 не заповнено колонку "Договір ЦПХ за основним місцем роботи";

- помилка Таблиця 5 тип форми "початкова" рядок 12. Для ЗО ОСОБА_3 ОСОБА_6 з категорією 3 не заповнено колонку "Договір ЦПХ за основним місцем роботи";

- помилка Таблиця 6 тип форми "початкова" рядок 77. Для ЗО НОМЕР_1 реквізит "Громадянин України (1 - так, 0 - ні)" не заповнений. Внесіть відповідне значення до цього реквізиту та надішліть звіт повторно.

11.11.2016 року Спеціалізованою державною податковою інспекцією по роботі з великими платниками податків у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС була проведена камеральна перевірка своєчасності подання звіту від 20.10.2016 року № про суми нарахованої заробітної плати застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування ТОВ "Корум Груп" за червень 2016 року, наданий відповідачу в електронному вигляді.

За відомостями з акта перевірка термінів подання податкової звітності показала, що при поданні звіту позивачем порушений граничний термін її подання на 92 календарних дні.

За результатами проведення перевірки було складено акт № 711/28-01-40-02-37041854 від 11.11.2016 року (а.с.13-15), яким встановлено порушення ТОВ "Корум Груп":

- п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" № 2464-Vl від 08.07.2010 року;

- п. 1 розділу III Наказу Міністерства фінансів України від 14.04.2015 року № 435 "Про затвердження Порядку формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування".

На підставі вказаного акта перевірки, Відповідачем було винесено рішення № про застосування штрафних санкцій за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" в сумі 170,00 грн. (а.с.16).

Визнання протиправним та скасування вказаного рішення і було предметом судового розгляду.

Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначені положеннями Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» № 2464-VI від 08.07.2010 (Закон № 2464).

Як визначено ч. 1 ст. 4 Закону України № 2464, платниками єдиного внеску є підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою-підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстр) юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України № 2464, платник єдиного внеску зобов'язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Згідно до п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України № 2464, платник єдиного внеску зобов'язаний подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов'язкового державного соціального страхування. У разі надсилання звітності поштою вона вважається поданою в день отримання відділенням поштового зв'язку від платника єдиного внеску поштового відправлення із звітністю.

У відповідності п. 7 ч. 11 ст. 25 Закону України № 2464, за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої цим Законом, органом доходів і зборів здійснюється накладення штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожне таке неподання, несвоєчасне подання або подання не за встановленою формою. Ті самі дії. вчинені платником єдиного внеску, до якого протягом року було застосовано штраф за таке порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 60 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожне таке неподання, несвоєчасне подання або подання не за встановленою формою звітності, передбаченої цим Законом.

Строки, порядок та інші умови подання обов'язкової звітності до фіскальних органів визначаються у відповідності до Порядку формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 435 від 14.04.2015 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.04.2015 року за № 460/26905.

Абзацом 1 пункту 1 розділу 3 Порядку № 435 встановлено, що звіт до органів доходів і зборів подається страхувальником або відповідальною особою страхувальника за місцем взяття на облік як платника єдиного внеску в органах доходів і зборів в один із таких способів, зокрема:

засобами електронного зв'язку в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації ЕЦП відповідальних осіб у порядку, визначеному законодавством (у разі подання електронного звіту він надсилається не пізніше закінчення останньої години дня, в якому спливає граничний строк подання Звіту, передбачений Законом);

На підставі п.1 розділу 3 Порядку № 435, страхувальники, крім зазначених у п. п. 5, 6 цього розділу, а також страхувальники, зазначені у п. п. 2, 4 цього розділу, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою-підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, зазначеним у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань), у частині подання Звіту за таких осіб, зобов'язані формувати та подавати до органів доходів і зборів Звіт протягом 20 календарних днів, що настають за останнім днем звітного періоду. Звітним періодом є календарний місяць.

Процедура подання податкової звітності до контролюючого органу регулюється Податковим кодексом України та Інструкцією з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженою наказом Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 року №233 (надалі - Інструкція № 233), що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 16.04.2008 року за № 320/15011, Порядком складання Звіту про контрольовані операції, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.01.2016 року № 8.

Згідно з положеннями пунктів 1, 2, 3 і 4 розділу 3 Інструкції № 233, податкові документи в електронному вигляді можуть бути надіслані до органів ДПС засобами телекомунікаційного зв'язку за звітні періоди у терміни, визначені законодавством для відповідних податкових документів у паперовій формі.

При відправленні електронних документів платник податків самостійно визначає кінцевий термін їх відправлення (враховуючи час на своєчасну доставку документів до органів ДПС у разі можливого пошкодження телекомунікаційного зв'язку або ненадходження першої квитанції).

Податкова звітність в електронному вигляді, отримана органами ДПС пізніше терміну, встановленого законодавством для податкової звітності, вважається поданою з порушенням терміну.

Органи ДПС приймають податкову звітність з 9 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. щоденно, крім вихідних, святкових і неробочих днів. У разі надходження податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС до 16 години платнику податків протягом двох годин з моменту прийняття (неприйняття) надсилається друга квитанція, в іншому випадку - протягом перших двох годин наступного робочого дня.

Відповідно до положень п. 7 розділу 3 Інструкції № 233, при поданні податкових документів в електронній формі телекомунікаційними каналами зв'язку платник податків та органи ДПС повинні додержуватися такого порядку:

- платник податків створює податковий документ в електронному вигляді відповідно до затвердженого формату (стандарту) за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення. Після підготовки платником податків податкового документа в електронному вигляді на нього накладаються ЕЦП посадових осіб платника податків у такому порядку: першим - ЕЦП головного бухгалтера (бухгалтера), другим - ЕЦП керівника, третім - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків.

За відсутності у платника податків посади бухгалтера електронні цифрові підписи посадових осіб платника податків накладаються у такому порядку: першим - ЕЦП керівника, другим - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків. Платником податків фізичною особою - суб'єктом підприємницької діяльності електронні цифрові підписи накладаються у такому порядку: першим - ЕЦП платника податків - фізичної особи, другим - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків (за наявності);

- після накладання ЕЦП платник податків здійснює шифрування податкового документа в електронному вигляді та направляє його до органів ДПС через телекомунікаційні канали зв'язку. Другий примірник податкового документа в електронному вигляді зберігається у платника податків;

- після одержання від платника податків податкового документа в електронному вигляді органи ДПС проводять його розшифрування, перевірку ЕЦП, перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту);

- перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС засобами телекомунікаційного зв'язку. Ця квитанція надсилається органами ДПС на електронну адресу платника податків, з якої було надіслано податкову звітність. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС. Якщо на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним;

- підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС є друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, в якій визначаються реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки ЕЦП, інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв'язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС;

- якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв'язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС;

- датою та часом надання податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС є дата та час, зафіксовані у першій квитанції.

Аналіз вищевикладеного показує, що перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС, якщо ж на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним. При цьому, датою та часом надання податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС є дата та час, зафіксовані у першій квитанції.

Друга квитанція є підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС, у цій квитанції визначаються реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки ЕЦП, інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем подано «Звіт про суми нарахованої заробітної плати застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове соціальне страхування до органів доходів і зборів» за червень 2016 року в електронному вигляді 19.07.2016 року, тобто із дотриманням строків, визначених чинним законодавством. Доказами подачі вказаного Звіту є квитанція № 1 від 19.07.2016 року (а.с.24), а доказом прийняття звітності Відповідачем є квитанція № 2 від 20.07.2016 року (а.с.25), де Відповідачем зазначено, що перевірку ДФС виконано.

В той же час, про виявлені помилки Відповідач повідомив Позивача лише 25.07.2016 року відповідно до квитанції № 2.

З огляду на вищезазначені обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що навіть у разі виявлення помилок за умови фактичного прийняття податкової звітності, надісланої 19.07.2016 року, в даному випадку не може йти мова про неподання чи несвоєчасне подання податкової звітності, з огляду на що винесення оскаржуваного рішення про застосування штрафних санкцій є безпідставним та необґрунтованим.

Виходячи з викладеного, суд першої інстанції під час розгляду даної справи об'єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, зроблені судом першої інстанції висновки відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються належними письмовими доказами, які зібрані та досліджені судом у судовому засіданні під час розгляду даної адміністративної справи, рішення суду першої інстанції у даній справі про задоволення адміністративного позову прийнято без порушення норм процесуального та матеріального права, і тому постанову суду першої інстанції у даній адміністративній справі необхідно залишити без змін.

Доводи апеляційної скарги Відповідача спростовуються дослідженими у справі доказами і не можуть бути підставою для скасування постанови суду, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст. 160, ст.195,196,198,200,205,206 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС - залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 року у справі №804/33/17 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, крім випадків передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, а в разі складання рішення в повному обсязі відповідно до ст. 160 зазначеного кодексу - з дня складання рішення в повному обсязі.

Повний текст виготовлено - 19 квітня 2017 року.

Головуючий: В.В. Мельник

Суддя: С.В. Сафронова

Суддя: Д.В. Чепурнов