Справа № 820/228/17
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2017-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

11 квітня 2017 р. справа № 820/228/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мар'єнко Л.М.,

при секретареві судового засідання - Вождаєвій М.О.,

за участі: позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - Управління патрульної поліції у м. Харкові - ОСОБА_3,

представника відповідача - Управління патрульної служби МВС у м. Харкові - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Харкові, Управління патрульної служби Міністерства внутрішніх справ у м. Харкові про визнання незаконним звільнення, визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії, поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Управління патрульної поліції у м. Харкові, в якому просить суд: визнати незаконним звільнення рядового міліції ОСОБА_1, інспектора патрульної служби роти №8 батальйону №3; визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної служби Міністерства внутрішніх справ у місті Харкові від 30.09.2015 року № 3 о/с про звільнення рядового міліції ОСОБА_1, інспектора патрульної служби роти №8 батальйону №3 за п. 63 "І" (у зв'язку з непроходженням випробування в період іспитового строку) згідно з Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України; зобов'язати Управління патрульної поліції (служби) Міністерства внутрішніх справ у місті Харкові виплатити на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу (ідентифікаційний код юридичної особи 40012425); поновити на посаді рядового міліції ОСОБА_1, інспектора патрульної служби роти №8 батальйону №3 Управління патрульної поліції (служби) Міністерства внутрішніх справ у місті Харкові (ідентифікаційний код юридичної особи 40012425).

Ухвалою суду від 14.03.2017 залучено до участі у справі в якості другого відповідача - управління патрульної служби МВС у м. Харкові.

Представник відповідача - Управління патрульної поліції у м. Харкові - ОСОБА_3 у судовому засіданні заявив клопотання про застосування до позовної заяви наслідків пропуску позивачем строку на звернення до суду, передбаченого ст. 99 КАС України, та залишення позову без розгляду.

Судом поставлено на обговорення вказане клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв'язку з пропущенням позивачем строків на звернення до суду, передбаченого ст. 99 КАС України.

Представник відповідача - Управління патрульної служби МВС у м. Харкові - ОСОБА_4 у судовому засіданні вказане клопотання про залишення позовної заяви без розгляду підтримав у повному обсязі.

Позивач - ОСОБА_1 та представник позивача - ОСОБА_2 заперечували проти залишення позовної заяви без розгляду, посилаючись на те, що позивачу стало відомо про наявність наказу про звільнення лише після отримання відповіді на адвокатський запит до начальника патрульної служби в м. Харкові, оскільки з оскаржуваним наказом позивач не був ознайомлений. Також позивач наголошував на те, що ним було пропущено строк на звернення до суду, через те що він здійснював догляд за хворою бабусею.

Вислухавши думку позивача, представників сторін, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду унормовані, зокрема, ст. 99 КАС України, відповідно до якої адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 3 ст. 99 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Таким чином, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, визначено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Отже, дотримання строку звернення з позовом, є однією з умов для реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.

Судом встановлено, що предметом позову в даній справі є оскарження наказу про звільнення позивача з органів внутрішніх справ України.

Як встановлено з особової справи ОСОБА_1, оригінал якої було оглянуто судом в судовому засіданні та копії матеріалів якої місяться в матеріалах справи, наказом ГУ МВС України в Харківській області від 23.07.2015 №356 о/с ОСОБА_1 прийнято на службу в органи внутрішніх справ на посаду інспектора патрульної служби батальйону патрульної служби ГУ МВС України в Харківській області.

Як встановлено з рапорту ОСОБА_1 від 30.09.2015, позивач просить звільнити його з органів внутрішніх справ України, на підставі ст. 63 "І" Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України, у зв'язку з непроходженням випробування в період іспитового строку, з 30.09.2015. Також просив звільнення провести без його присутності, за документами зобов'язувався прийти особисто.

За результатами отриманого рапорту, уповноваженими особами Управління патрульної служби МВС України у м. Харкові відбирались письмові пояснення у ОСОБА_1, в яких позивач пояснив підставу для подачі відповідного рапорту про звільнення, а саме: у зв'язку з непроходження випробування в період іспитового строку, через те, що позивача не влаштовував графік роботи та те, що він вважав, що обрав професію помилково.

В ході судового засідання позивач не заперечував проти того, що він власноруч написав рапорт про звільнення та відповідні письмові пояснення. Також зазначив, що він 30.09.2015 прибув на службу з запізненням, про що подав відповідний рапорт, який міститься в матеріалах справи. При цьому, пояснив те, що командиром роти 30.09.2015 було здійснено тестування його на алкогольне сп'яніння. За результатами вказаної перевірки було виявлено факт наявності 0,42 проміллє алкоголю в крові, що перевищує допустиму норму, що також не заперечувалось позивачем у судовому засіданні.

На пояснення вказаного результату алко - тесту, позивачем написано рапорт про те, що напередодні, 29.09.2015 він перебував на весіллі друга та випив шампанського.

На підставі рапорту про звільнення позивача, наказом Управління патрульної служби МВС України у м. Харкові від 30.09.2015 №3о/с (а.с.14) рядового міліції ОСОБА_1, інспектора патрульної служби роти №8 батальйону №3 звільнено згідно ст. 63 "І" Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України (у зв'язку з непроходженням випробування в період іспитового строку), з 30.09.2015.

Згідно розписки, яка написана позивачем власноруч, ОСОБА_1 в день звільнення отримав наказ про звільнення, трудову книжку.

Враховуючи те, що позивач звернувся з позовною заявою про поновлення на посаді, в даному випадку він мав би звернутися до суду з позовом в межах встановленого місячного строку, з моменту коли дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, судом встановлено, що позивач дізнався про порушення своїх прав 30.09.2015, отримав відповідний наказ, що засвідчено підписом у розписці про отримання, а також суд зазначає, що позивачем безпосередньо у рапорті про звільнення зазначено дату, з якої позивач бажає звільнитися.

За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що у спірних правовідносинах право позивача на звернення до адміністративного суду мало бути реалізовано до 30.10.2015.

Між тим, з даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду 11.01.2017, згідно штампу вхідної кореспонденції на адміністративному позові, тобто з пропуском встановленого строку на один рік та 2 місяці.

Щодо вказаних позивачем причин пропуску строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Наслідки пропуску строку звернення до адміністративного суду визначені ч. 1 ст. 100 КАС України, відповідно до норм якої адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Позивач зазначив в якості поважної причини пропуску строку звернення до суду догляд за хворою бабусею похилого віку, з приводу чого суд зазначає наступне.

При вирішенні справи судом враховано, що початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

На підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду позивачем надано довідку Секретарської сільської ради Кривоозерського району Миколаївської області від 07.04.2017 №601, в якій зазначено про те, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, на території сільської ради не проживав протягом 4 кварталу 2015 року до кінця 4 кварталу 2016, але перебував тимчасово під час відвідування батьків та здійснював догляд протягом 4 кварталу 2015 року до кінця 4 кварталу 2016 за рідною бабусею - ОСОБА_5Ф, ІНФОРМАЦІЯ_3, за адресою: вул. Рейваха, 3, яка померла 25.01.2017.

Дослідивши в судовому засіданні вказаний доказ, суд зазначає, що зазначені відомості у вказаній довідці не є обставиною, яка б непереборно перешкоджала позивачу звернутись до суду самостійно або через представника, або надавала б суду підстави обчислювати строк звернення до суду з даним адміністративним позовом від іншої дати.

Таким чином, позивачем не надано доказів на підтвердження обставин, що безпосередньо унеможливлювали реалізацію ним права на звернення до суду.

Отже, в ході судового розгляду не встановлено наявності поважних причин, за яких позивач був позбавлений можливості звернення до суду у строки передбачені чинним законодавством.

Відповідно до ч.2 ст.100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

З огляду на відсутність обґрунтованих підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд дійшов висновку про залишення адміністративного позову без розгляду, у зв'язку з пропуском строку звернення до суду.

Керуючись ст. ст. 99, 100, 155, 160, 186 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Харкові, Управління патрульної служби Міністерства внутрішніх справ у м. Харкові про визнання незаконним звільнення, визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії, поновлення на посаді - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження..

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено у письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлено 19 квітня 2017 року.

Суддя Мар'єнко Л.М.