Справа № 821/415/17
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2017-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/415/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Василяки Д.К.,

при секретарі: Собчук Є.В., за участю представника відповідача Юдіна В.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

встановив:

ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області (далі по тексту - Херсонська ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що постановою від 06 лютого 2017 року задоволено позовні вимоги Херсонської об'єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області до ОСОБА_2 та стягнуто заборгованість з податку на доходи фізичних осіб. Заборгованість стягнуто на підставі акту позапланової невиїзної перевірки від 13.10.2015 року, та податкового повідомлення - рішення № від 28.11.2015 р., якими встановлено порушення пп. 164.2.17 ПКУ, - платником податків не включена до загального річного оподаткування доходу і не задекларована сума доходу у вигляді додаткового блага. При цьому, під час судового засідання по справі представником позивача отримано копії вказаного акту та податкового повідомлення - рішення № . Вказане податкове повідомлення-рішення позивач вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки під час перевірки та складання акта перевірки не досліджувалося питання про розмір складових боргу заборгованості зі сплати кредиту, відсотків, пені або штрафу, в акті перевірки такі відомості відсутні. Крім того, перевірка здійснювалось на підставі наказу №1184 від 08.10.2015 року в період з 08.10 по 12.10.2015 року, що підтверджує, що позивач своєчасно не міг отримати вказаний наказ про та прийняти участь у перевірці.

На підставі вказаного просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення № від 28.11.2015 р.

Відповідач надав до суду заперечення, яке обґрунтовано тим, що на підставі акту перевірки №779/21-03-13-05/ про результати документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2) з питання отримання доходу (додаткового блага) у вигляді суми боргу анульованого кредитором за період з 01.01.2014 р. по 31.14.2014 р., винесено податкове повідомлення - рішення від 28.11.2015 №.

Актом перевірки встановлено, що платником податку не включено до загального річного оподатковуваного доходу і не задекларована сума доходу у вигляді додаткового блага у розмірі 420713,36 грн., що призвело до заниження податку на доходи фізичних осіб у сумі 68598,12 грн. та не подано до ДПІ у м. Херсоні податкової декларації про майновий стан і доходи за 2014 рік.

Згідно даних податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку і сум утриманого з них податку наданого до органу ДФС суб'єктом підприємницької діяльності ПАТ "Дельта Банк" в періоді з 01.01.14 по 31.14.14 платник податків - фізична особа ОСОБА_2 отримав доходи у нагляді додаткового блага (ознака доходу 126) у сумі 420713,36 (з яких не нараховано (не утримано) та не перераховано до бюджету податку на доходи з фізичних осіб).

На підставі вказаного вважає прийняте податкове повідомлення - рішення правомірним.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечення підтримав та просив в задоволенні позовних вимог відмовити.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника відповідача, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне: 01 червня 2007 року між ОСОБА_2 та ПАТ "Кредитпромбанк" укладено кредитний договір № 08.3/14/07-НВ.

Згідно договору купівлі - продажу права вимоги від 26 червня 2013 року, укладеного між АТ "Дельта Банк" та ПАТ "Кредитпромбанк", АТ "Дельта Банк" отримало право вимоги за кредитним договором № 08.3/14/07-НВ.

28 березня 2014 року між ПАТ "Дельта Банк" та ОСОБА_2 укладено додатковий договір № 6 до кредитного договору № 08.3/14/07-НВ, відповідно до п. 2 якого сторони домовилися про прощення (анулювання) боргу на суму 420713,36 грн.

Відповідно до п. 3 вказаного додаткового договору № 6, сторони домовилися, що п. 2, 2.1 починають застосовуватися з моменту здійснення позичальником сплати заборгованості за договором в розмірі не менше 28000,00 доларів США на рахунок НОМЕР_3, відкритий в АТ "Дельта Банк".

06 травня 2015 р. АТ "Дельта Банк" направлено ОСОБА_2 частину кредитної заборгованості у розмірі 420713,36 грн. та відповідно відображено в податковому розрахунку № 1ДФ.

На підставі наказу ДПІ у м. Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області від 08.10.2015 р. № 1184 головним державним ревізором-інспектором відділу контрольно-перевірочної роботи доходів і зборів з фізичних осіб, управління доходів і зборів з фізичних осіб ДПІ у м. Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків ОСОБА_2 з питань отримання додаткового блага у вигляді суми анульованого кредитором за період 01.01.2014 р., за результатами якої складено акт від 13.10.2015 р. № 779/21-03-17-03/НОМЕР_2.

У висновках акту перевірки зазначено, що податкова декларація про майновий стан та доходи за 2014 рік платником податків - фізичною особою ОСОБА_2 до ДПІ у м. Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області не надано та встановлено не відображення в податковій декларації про майновий стан та доходи за 2014 рік отримання додаткового блага у сумі 420716,36 грн.

Висновок контролюючого органу про не оподаткування доходу, отриманого позивачем від АТ "Дельта Банк" у вигляді суми анульованого (прощеного) боргу, ґрунтуються на тому, що анулювання (прощення) кредитором боргу за його самостійним рішенням є додатковим благом у розумінні пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 ПК України, що включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податків, та з якого утримується та перераховується до бюджету податок з доходів фізичних осіб. У зв'язку з цим ДПІ у м. Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області вважає, що ОСОБА_2 зобов'язана нарахувати податкові зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб.

На підставі акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 28.11.2015 р. №, яким позивачу збільшено суму грошових зобов'язань з податку на доходи фізичних осіб за результатами річного декларування на 85917,65 грн., з яких за основним платежем на 68598,12 грн., за штрафними санкціями на 17319,53 грн.

Відповідно до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Положеннями пп.78.1.4 п.78.1 ст.78 ПК України визначено, що документальна позапланова перевірка здійснюється в разі, якщо виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 10 робочих днів з дня отримання запиту.

Про проведення документальної позапланової перевірки керівник контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом. Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено під розписку копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки (п.78.4 ст.78 ПК України).

Особливості проведення документальної невиїзної перевірки передбачені ст.79 ПК України.

Згідно п.79.2 ст.79 ПК України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки. Виконання умов цієї статті надає право посадовим особам контролюючого органу розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Отже, документальна позапланова невиїзна перевірка платника податків проводиться виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, а право на проведення такої перевірки надається лише за умови повідомлення платника податку про таку перевірку та вручення копії наказу про проведення перевірки у спосіб, визначений законом, до її початку.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.78.1.1, пп.78.1.2 п.78.1 ст.78 та ст.79 ПК України в.о. начальника ДПІ у м. Херсоні винесено наказ від 08.10.2015 р. № 1184 "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_2 (рнокпп НОМЕР_2)".

Заступником начальника ДПІ у м. Херсоні винесено повідомлення від 08.10.2015 р. № 848/21-03-17-03 про проведення у приміщенні ДПІ у м. Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області з 08.10.2015 р. документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_2 з питань отримання доходу (додаткового блага) у вигляді суми боргу анульованого кредитором за період з 01.01.2014 р. по 31.12.2014 р.

З матеріалів справи, а саме, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу вбачається, що наказ про проведення перевірки направлено позивачу 08 жовтня 2015 року та отримано ним 15 жовтня 2015 року (а.с. 29).

Тобто, наказ про проведення перевірки направлено позивачу того ж дня, коли розпочалася перевірка, яка проводилася з 08.10.2015 р. по 12.10.2015 р., а саме 08.10.2015 р., і не були отримані позивачем.

Таким чином, ОСОБА_2, у порушення вимог пп.17.1.6 п.17.1 ст.17 ПК України, був позбавлений права бути присутнім під час проведення перевірки та надавати пояснення і документи з питань укладення кредитного договору, виникнення заборгованості і списання боргу за кредитним договором.

При цьому суд зазначає, що встановлення цих обставин і складових суми прощеного боргу (що це - тіло кредиту, відсотки, пеня чи штрафні санкції) має вирішальне значення для встановлення наявності підстав для нарахування грошових зобов'язань з податку на доходи фізичних осіб.

Суд зазначає, що не ознайомлення позивача до початку проведення документальної позапланової невиїзної перевірки з наказом про її проведення, відомостями про дату її початку та місце проведення перевірки, є грубим порушенням вимог п.79.2 ст.79 ПК України.

Невиконання відповідачем вимог п.79.2 ст.79 ПК України призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності її правових наслідків.

Дана правова позиція узгоджується з практикою Вищого адміністративного суду України, викладеній в ухвалах від 07.04.2014 р. по справі № К/800/37822/13, від 15.06.2015 р. по справі № К/800/53198/13, а правовий висновок з цього питання сформульований Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 р. по справі № 21-425а14.

Відповідно до ч.1 ст.244-2 КАС України рішення Верховного Суду України, прийняте за результатами розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначені норми права, та для всіх судів України. Суди зобов'язані привести свою судову практику у відповідність з рішенням Верховного Суду України.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку про протиправність дій ДПІ у м. Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області щодо проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ОСОБА_2 та застосовує наслідки у вигляді визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 28.11.2015 р. № .

Серед критеріїв оцінювання судом рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, є принцип законності, що закріплений у ч.2 ст.19 Конституції України, відповідно до якого органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд приходить до висновку, про задоволення позовних вимог.

Отже, позовні вимоги ОСОБА_2 до Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 94 КАС України судові витрати належать до відшкодування на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення форми "Р" № від 28.11.2015 р.

Стягнути на користь ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2) судові витрати в сумі 640 (шістсот сорок) грн. за рахунок бюджетних асигнувань Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області () шляхом безспірного списання з рахунків органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 14 квітня 2017 р.

Суддя Василяка Д.К.

кат. 8.3.2