Справа № 826/875/17
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2017-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

11 квітня 2017 року 12:46 № 826/875/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Аблова Є.В.,

при секретарі судового засідання Зубенко М.О.,

за участю:

представника позивача - Богданевич Ю.В.,

представника відповідача - Маланчук В.М.,

представника третьої особи - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), за участі третьої особи - ОСОБА_4 про скасування приписів, визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося комунальне підприємство «Київжитлоспецексплуатація» (надалі - позивач або КП «Київжитлоспецексплуатація») з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - відповідач або Департамент), в якому просить:

- скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 11.08.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 13.12.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва № 35/16/073-3422 від 20.12.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на КП «Київжитлоспецексплуатація» у розмірі 16 000 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю приписів Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 11.08.2016 та від 13.12.2016 про усунення КП «Київжитлоспецексплуатація» порушень п. 1 ч. 1 ст. 34, пп. «а» п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», як таких, що не стосуються особи позивача. Зокрема, позивач вважає, що факт здійснення комунальним підприємством самочинного будівництва (реконструкції) об'єктів за адресою: АДРЕСА_1, літери «В» і «В'» матеріалами перевірки не доведений та спростовується рішеннями Київської міської ради від 27.12.2001 № 208/1642 і від 15.07.2004 № 387/1797, та розпорядженням Київської міської ради від 22.02.2002 № 347, зі змісту яких вбачається передання на баланс КП «Київжитлоспецексплуатація» об'єктів комунальної власності - приміщень в будинку АДРЕСА_1. Оскільки КП «Київжитлоспецексплуатація» не являється власником таких приміщень та безпосередньо реконструкцію, закріплених за ним на праві господарського відання приміщень, не проводило, то факти порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відсутні, що, в свою чергу, виключає застосування міри відповідальності у вигляді штрафу за невиконання вимог приписів відповідача. Крім того, позивач вважає, що позапланова перевірка, результати якої оформлені актом від 13.12.2016, була проведена з порушенням встановленого порядку, а саме: проведена без попередження КП «Київжитлоспецексплуатація» з порушенням строку її проведення та за відсутності керівника об'єкта нагляду, його заступника або уповноваженої особи.

У судовому засіданні 11.04.2017 представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, посилаючись на доводи в тексті письмових заперечень проти позову від 10.04.2017. Зокрема, у своїх письмових запереченнях представник Департаменту зазначив, що в ході проведення позапланової перевірки (результати оформлені актом від) 11.08.2016) з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Нежилі приміщення на АДРЕСА_1 літ. «В» та літ. «В'» у Шевченківському районі м. Києва» встановлено наявність у господарському віданні КП «Київжитлоспецексплуатація» самочинно реконструйованих приміщень, що є порушенням п. 2 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». З метою усунення виявлених порушень Департаментом на адресу КП «Київжитлоспецексплуатація» виданий припис від 11.08.2016, який позивачем всупереч вимог пп. «а» п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконаний не був, що виявлено в ході проведення іншої позапланової перевірки (результати якої оформлені актом від 13.12.2016). Враховуючи обставини виявлених порушень норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Департаментом видано обов'язковий до виконання припис від 13.12.2016 з вимогою до КП «Київжитлоспецексплуатація» у термін до 17.01.2017 усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом знесення самочинно зведених приміщень. Крім того, за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, посадовою особою Департаменту 20.12.2016 винесена постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 36/16/073-3422, якою КП «Київжитлоспецексплуатація» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 16 000 грн.

Представник третьої особи у відповідному судовому засіданні також заперечував проти задоволення позовних вимог, мотивуючи це тим, що права ОСОБА_4, як власниці нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1, були порушенні у зв'язку із самочинним зведенням впритул до заднього фасаду вказаної будівлі добудови (літ. «В'») без відповідних дозвільних документів та з порушенням пожежних і будівельних норм. З огляду на ці обставини ОСОБА_4 зверталася до Департаменту для ініціювання проведення позапланової перевірки за місцем самочинної забудови.

Розглянувши подані сторонами та третьою особою документи та матеріали, заслухавши пояснення їх представників, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

У серпні 2016 року працівником відповідача - головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Подкіним Б.Л. відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, та на підставі звернення громадянки ОСОБА_4 проведено позапланову перевірку з питань дотримання КП «Київжитлоспецексплуатація» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Нежилі приміщення на АДРЕСА_1 літ. «В» та літ. «В'» у Шевченківському районі м. Києва» (далі - об'єкт будівництва). В ході такої перевірки, проведеної в присутності інженера інспектора І категорії КП «Київжитлоспецексплуатація» Шелаєвої А.Б., встановлені наступні обставини: згідно з даними Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів відсутня інформація щодо наявності документів, які б давали право на виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 літ. «В» та літ. «В'». Під час перевірки були надані такі документи: рішення Київської міської ради ІХ сесії ХХІІІ скликання від 27.12.2001 № 208/1642, розпорядження Київської міської державної адміністрації від 22.02.2002 № 347, технічний паспорт, виготовлений за матеріалами технічної інвентаризації Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкт нерухомого майна. Дослідивши надані документи перевіряючий виявив, що на підставі рішення від 27.12.2001 № 208/1642 та розпорядження від 22.02.2002 № 347 об'єкт будівництва був переданий на праві повного господарського відання та оперативного управління КП «Київжитлоспецексплуатація». У технічному паспорті зазначено, що об'єкт будівництва самочинно реконструйований, чим порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». В ході проведення перевірки працівник комунального підприємства Шелаєва А.Б. надала усні пояснення про те, що об'єкт будівництва був самочинно реконструйований до моменту передачі його КП «Київжитлоспецексплуатація» на праві повного господарського відання та оперативного управління. Встановити суб'єкта, який виконав будівельні роботи з самочинної реконструкції об'єкта будівництва під час перевірки не вдалося. За результатами перевірки працівник відповідача дійшов висновку про порушення КП «Київжитлоспецексплуатація» вимог п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За наслідками перевірки працівником відповідача складений акт від 11.08.2016 та виданий припис № від 11.08.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого КП «Київжитлоспецексплуатація» зобов'язано усунути порушення містобудівної діяльності в строк до 11.10.2016. Примірники таких акта перевірки та припису від 11.08.2016 були надіслані на адресу позивача поштою 15.08.2016 та отримані останнім.

У встановлений строк вимоги припису від 11.08.2016 КП «Київжитлоспецексплуатація» виконані не були.

Згодом, з метою перевірки виконання вимог припису від 11.08.2016 та у зв'язку з отриманням письмового звернення ОСОБА_4 (вх. № 073/Т-55 від 21.10.2016) щодо невиконання вимог такого припису, та підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 17.10.2016 № 60, в.о. заступника директора Департаменту - начальником управління контролю за будівництвом ОСОБА_8 видане направлення від 28.10.2016 для здійснення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 літ. «В» та літ. «В'» у Шевченківському районі м. Києва впродовж періоду з 28.10.2016 по 03.11.2016.

Після закінчення строку дії цього направлення від 28.10.2016, в.о. заступника директора Департаменту видано нове направлення для проведення позапланової перевірки від 12.12.2016 для здійснення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 літ. «В» та літ. «В'» у Шевченківському районі м. Києва впродовж періоду з 12.12.2016 по 13.12.2016. При цьому, документальні докази фактичного проведення відповідачем позапланової перевірки у період з 28.10.2016 по 03.11.2016 у матеріалах справи відсутні.

За наслідками проведення 13.12.2016 позапланової перевірки з питань дотримання КП «Київжитлоспецексплуатація» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за місцезнаходженням об'єкта будівництва «Нежилі приміщення на АДРЕСА_1 літ. «В» та літ. «В'» у Шевченківському районі м. Києва» були складені:

- акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.12.2016, яким зафіксовано факт невиконання вимог припису від 11.08.2016. Зокрема, в тексті цього акта перевірки зафіксовано відповідно до наданих уповноваженими особами комунального підприємства документів (а саме: технічного паспорту виготовленого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 09.04.2015 (інвентаризаційна справа № 134689 том 3) встановлено, що на плані нежилих приміщень на громадський (виробничий) будинок (приміщення) будинку АДРЕСА_1 розташована група приміщень № 1 номер приміщень 1 загальною площею 41,0 кв.м., група приміщень № 1 номер приміщень 2 загальною площею 17,7 кв.м., група приміщень № 3 номер приміщень 1 загальною площею 15,6 кв.м., група приміщень № 3 номер приміщень 2 загальною площею 12,2 кв.м., приміщення № 4 номер приміщень 1 загальною площею 22,5 кв.м. При цьому, зі змісту технічних документів на будівлю літ. В за адресою АДРЕСА_1, наданих Департаменту разом з листом КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 25.11.2016 № 14962 (И-2016), встановлено, що відповідно до поверхового плану виготовленого 20.03.1967 приміщення літ. В', група приміщень № 1 номер приміщень 2 загальною площею 17,7 кв.м., група приміщень № 3 номер приміщень 1 загальною площею 15,6 кв.м., група приміщень № 3 номер приміщень 2 загальною площею 12,2 кв.м., приміщення № 4 номер приміщень 1 загальною площею 22,5 кв.м. відсутні. Станом на час проведення перевірки згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація щодо наявності документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів за вказаною вище адресою. Під час перевірки уповноваженими особами КП «Київжитлоспецексплуатація» не надано документів, які б підтверджували право власності або засвідчували прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів групи приміщень № 1 номер приміщень 1 загальною площею 41,0 кв.м., групи приміщень № 1 номер приміщень 2 загальною площею 17,7 кв.м., групи приміщень № 3 номер приміщень 1 загальною площею 15,6 кв.м., групи приміщень № 3 номер приміщень 2 загальною площею 12,2 кв.м., приміщення № 4 номер приміщень 1 загальною площею 22,5 кв.м. за вказаною вище адресою. Одночасно перевіркою було встановлено, що КП «Київжитлоспецексплуатація» не виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.08.2016, виданого Департаментом, чим порушено пп. «а» п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.12.2016, яким вимагалося від позивача у термін до 17.01.2017 усунути виявлені порушення містобудівного законодавства шляхом знесення: групи приміщень № 1 номер приміщень 1; групи приміщень № 1 номер приміщень 2; групи приміщень № З номер приміщень 1; групи приміщень № 3 номер приміщень 2; приміщення № 4 номер приміщень 1, будинку АДРЕСА_1 (згідно технічного паспорту виготовленого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 09.04.2015);

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.12.2016, в якому зазначено, що за результатами позапланової перевірки виявлено порушення пп. «а» п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме не виконано вимоги припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.08.2016. Відповідальність за встановлене правопорушення передбачена абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Також в цьому протоколі наведені відомості про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення за вказаним епізодом.

Копії зазначених акта перевірки, припису та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.12.2016 були отримані уповноваженим представником комунального підприємства Богданевич Ю.В. в той же день, про що свідчать відповідні розписки названої особи.

Крім того, відповідачем за наслідком розгляду справи про адміністративне правопорушення складено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.12.2016 № 35/16/073-3422, згідно якої КП «Київжитлоспецексплуатація» визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 16 000 грн. Ця постанова про накладення штрафу згідно даних електронного сервісу «Відстеження поштових пересилань» на офіційному веб-сайті Українського державного підприємства поштового зв'язку «Укрпошта» (http://services.ukrposhta.ua/bardcodesingle/OperationList.aspx?id=662) була отримана позивачем поштою 26.12.2016.

Вважаючи, зазначені вище приписи та постанову про накладення штрафу протиправним та таким, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з цим позовом.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV (далі - Закон № 687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, в силу норми п. 2 ч. 1 ст. 34, ч. 1 і 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ) замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Статтею 10 Закону № 687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зокрема, згідно з до ч. 3 ст. 6 Закону № 3038-VІ органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Нормами ч.ч. 1 - 3 ст. 41 Закону № 3038-VІ визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а саме у відповідності до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Також орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.п. 2, 3 і 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, в тому числі за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень, у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону № 3038-VІ та п. 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п. 16, 18 Порядку № 553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п. 17, 19, Порядку № 553).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Зокрема, за приписами абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону № 208/94-ВР суб'єкти містобудування за невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил несуть відповідальність у вигляді штрафу у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Як свідчать наявні у справі матеріали, до комунальної власності територіальної громади міста Києва були віднесені в тому числі такі об'єкти нерухомого майна як: триповерховий будинок площею 1969 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1, двоповерховий будинок площею 1213 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1, двоповерховий будинок площею 480,6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 - на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 13.01.1992 № 26 «Про формування комунального майна міста та районів» (додаток І до такого рішення), складські приміщення площею 100,9 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1, літ. «В», - на підставі рішення Київської міської ради від 27.12.2001 № 208/1642 «Про формування комунальної власності територіальних громад районів міста Києва» (додаток 1 до цього рішення), та гаражі площею 50 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1, - на підставі рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 387/1797 «Про внесення змін до рішень Київради від 29.11.01 № 151/1585 та від 27.12.01 № 208/1642 з питань формування комунальної власності міста Києва».

Згідно з розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 22.02.2002 № 347 «Про закріплення будинків та приміщень комунальної власності територіальної громади міста Києва» та додатку 1 до нього за КП «Київжитлоспецексплуатація» на праві повного господарського відання були закріплені нежилі приміщення загальною площею 100,90 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1, літ. «В», з передачею такого нерухомого майна по формі 03-1.

Відповідно до ст. 1 , ч.ч. 1, 2, 5 і 8 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування» від 21.05.1997 № 280/97-ВР право комунальної власності - право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров'я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об'єкти, визначені відповідно до закону як об'єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

Підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб'єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правоможності щодо володіння, користування та розпорядження об'єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об'єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об'єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб'єктів. Об'єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб'єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом.

Таким чином, за позивачем на праві повного господарського відання були закріплені нежилі будинки (приміщення) загальною площею 100,90 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1, літ. «В», які віднесені до комунальної власності територіальної громади міста Києва.

Між тим, з текстів актів від 11.08.2016 та від 13.12.2016 вбачається, що об'єктом перевірки з питань дотримання позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, також були нежитлові приміщення, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1, літ. «В'».

За даними виготовленого 09.04.2015 на замовлення позивача КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» технічного паспорту на громадський (виробничий) будинок (приміщення) на АДРЕСА_1, біля будинку (приміщень) поверх І літ. «В» розташовані нежитлові приміщення: приміщення 1 загальною площею 41,0 кв.м. групи приміщень № 1, приміщення 2 загальною площею 17,7 кв.м. групи приміщень № 1, приміщення 1 загальною площею 15,6 кв.м. групи приміщень № 3, приміщення 2 загальною площею 12,2 кв.м. групи приміщень № 3, приміщення 1 загальною площею 22,5 кв.м. групи приміщень № 4, які позначені як приміщення в будинку НОМЕР_1 літ. «В'». Загальна площа приміщень літ. «В» і «В'» становить 186,1 кв.м.

При цьому, деякі з цих приміщень у будинку НОМЕР_1, літ. «В'», а саме: приміщення 2 площею 17,7 кв.м., приміщення 1 площею 41,0 кв.м., приміщення 2 площею 12,2 кв.м., приміщення 1 площею 15,6 кв.м., прилягають до фасаду будинку на АДРЕСА_1, літ. Б. Згідно письмових та усних пояснень ОСОБА_4 (остання володіє на праві приватної власності нежилими приміщеннями загальною площею 239,10 кв.м. у будинку АДРЕСА_1 на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу нежилих приміщень від 10.06.2008) та її представника при зведенні цих приміщень протипожежні відстані між приміщеннями (будинками) згідно вимог ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» дотримані не були.

При порівняні даних технічних документів на будівлю літ. «В» за адресою: АДРЕСА_1, наданихДепартаменту КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (лист від 25.11.2016 № 14962 (И-2016)), відповідач встановив відсутність у поверховому плані вказаної будівлі від 20.03.1967 відомостей про приміщення 1 загальною площею 41,0 кв.м. групи приміщень № 1, приміщення 2 загальною площею 17,7 кв.м. групи приміщень № 1, приміщення 1 загальною площею 15,6 кв.м. групи приміщень № 3, приміщення 2 загальною площею 12,2 кв.м. групи приміщень № 3, приміщення 1 загальною площею 22,5 кв.м. групи приміщень № 4, та дійшов висновку про їх самочинну добудову до приміщень у будівлі АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Факт самочинного зведення нежитлових приміщень (приміщення 1 загальною площею 41,0 кв.м. групи приміщень № 1, приміщення 2 загальною площею 17,7 кв.м. групи приміщень № 1, приміщення 1 загальною площею 15,6 кв.м. групи приміщень № 3, приміщення 2 загальною площею 12,2 кв.м. групи приміщень № 3, приміщення 1 загальною площею 22,5 кв.м. групи приміщень № 4) за адресою: АДРЕСА_1, поверх І літ. «В'» зафіксований у технічному паспорті на громадський (виробничий) будинок (приміщення) від 09.04.2015 та визнається позивачем.

У судовому засіданні представник позивача стверджував, що КП «Київжитлоспецексплуатація» не являється власником цих приміщень, а лише використовує їх як балансоутримувач відповідно до розпорядження Київської міської державної адміністрації від 22.02.2002 № 347 (зокрема, для передачі у користування третім особам). Самочинне будівництво приміщень у будинку НОМЕР_1 літ. «В'» здійснювалося до моменту отримання від виконавчого органу Київської міської ради об'єктів нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1, літ. «В», а тому комунальне підприємство в силу положень свого статуту не вправі виконати вимоги приписів відповідача від 11.08.2016 та від 13.12.2016.

Такі посилання позивача на те, що самочинне будівництво приміщень літ. «В'» здійснювалося без відома комунального підприємства суд вважає такими, що спростовуються матеріалами справи.

Згідно з положеннями статуту КП «Київжитлоспецексплуатація», затвердженого розпоряджень-ням Київської міської державної адміністрації від 04.09.1996 № 1397 (в редакції розпорядження від 23.09.2015) та зареєстрованого 06.10.2015 в органах державної реєстрації, комунальне підприємство було створено з метою забезпечення належної експлуатації та ремонту інженерних мереж, споруд та обладнання, утримання нежитлового фонду, який закріплений на праві господарського відання за підприємством, отримання прибутку. Предметом діяльності підприємства зокрема, є: забезпечення належного утримання та експлуатації нежитлових будинків (приміщень) територіальної громади міста Києва; ведення обліку нежитлового фонду, закріпленого на праві господарського відання за підприємством; обстеження технічного стану жилих і нежилих будинків територіальної громади міста Києва на відповідність його вимогам нормативних документів, проведення експертиз стану будинків та приміщень; здійснення функцій замовника при виконанні робіт з реконструкції, капітального та поточного ремонтів в житлових та нежитлових будівлях комунальної власності територіальної громади міста Києва; здійснення технічного нагляду під час проведення ремонтно-будівельних робіт на об'єктах житлового та нежитлового фонду на відповідність дотримання вимог державних будівельних норм та державних стандартів України; забезпечення контролю за виконанням орендарями умов договорів оренди майна територіальної громади міста Києва, орендодавцем та/або балансоутримувачем якого є підприємство; надання Департаменту комунальної власності м. Києва Київської міської державної адміністрації оперативної інформації щодо вільних приміщень у будинках, які закріплені на праві господарського відання за підприємством, а також щодо приміщень, що вивільняються, та ін.

Відповідно до п. 3.1 цього Статуту підприємство має право за згодою власника або уповноваженого ним органу в установленому порядку відчужувати закріплене за ним майно, здавати в оренду або в безоплатне користування (позичку), передавати в заставу нерухоме майно, обладнання, інвентар та інші цінності, а також списувати його з балансу.

Наявні матеріали справи свідчать, що до оперативного відання позивача приміщення за адресою: АДРЕСА_1 літ. «В'» виконавчим органом місцевого самоврядування не передавалися, та за даними рішень виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 13.01.1992 № 26, Київської міської ради від 27.12.2001 № 208/1642 та від 15.07.2004 № 387/1797 такі об'єкти нерухомого майна до складу комунальної власності не входили. Тобто, факт існування таких приміщень станом на день передачі КП «Київжитлоспецексплуатація» нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 літ. «В» спростовується матеріалами справи.

При цьому, враховуючи те, що в силу норм Закону № 280/97-ВР та положень Статуту КП «Київжитлоспецексплуатація» було відповідальним за здійснення нагляду за технічним станом переданих йому у господарське відання приміщень за адресою: АДРЕСА_1 літ. «В», та використовували ці приміщення з метою отримання прибутку, то виконання будівельних робіт щодо добудови впритул до цих приміщень інших приміщень, а саме приміщень літ. «В'»: приміщення 1 загальною площею 41,0 кв.м. групи приміщень № 1, приміщення 2 загальною площею 17,7 кв.м. групи приміщень № 1, приміщення 1 загальною площею 15,6 кв.м. групи приміщень № 3, приміщення 2 загальною площею 12,2 кв.м. групи приміщень № 3, приміщення 1 загальною площею 22,5 кв.м. групи приміщень № 4, не могло відбуватися без відома позивача.

В силу норм ч. 1 ст. 38 Закону № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

З контексту наведеної норми ч. 1 ст. 38 Закону № 3038-VI вбачається, що остання не містить виключного переліку вимог, які можуть ставитись інспекцією архітектурно-будівельного контролю у приписі з метою усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Її конструкція дає підстави вважати, що вимоги про усунення таких порушень мають бути сформульовані з урахуванням їх характеру та ступеню тяжкості. Із самого предмета правового регулювання статті 38 Закону № 3038-VI вбачається, що знесення самочинного будівництва є одним із способів усунення порушень. І тому за неможливості їх усунення у інший спосіб відповідний припис органу державного архітектурно-будівельного контролю може містити вимогу про знесення самочинно збудованого об'єкта.

При цьому, виконання такої вимоги, з огляду на закріплене в абз. 2 ч. 1 та абз. 1 ч. 2 ст. 38 Закону № 3038-VI правило щодо знесення самочинно збудованого об'єкта на підставі рішення суду за відповідним зверненням органу державного архітектурно-будівельного контролю, має добровільний характер. Питання ж обґрунтованості припису щодо знесення самочинно збудованого об'єкта, наявності підстав для такого знесення, як і можливості усунення порушень у інший спосіб, мають бути вирішені судом у ході розгляду справи за позовом органу державного архітектурно-будівельного контролю про знесення самочинно збудованого об'єкта (аналогічна правова позиція наведена в постанові Верховного Суду України від 11.10.2016 № 21-1609а16 (справа № 804/8909/14).

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про наявність у відповідача, як органу державного архітектурно-будівельного контролю, правових підстав для прийняття спірних приписів від 11.08.2016 та від 13.12.2016 із вимогами про усунення позивачем порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, в том числі шляхом здійснення знесення самочинно зведених приміщень, та у зв'язку з невиконанням вимог припису від 11.08.2016 - прийняття постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.12.2016 у межах десятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої з 1 грудня 2016 року Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25.12.2015 № 928-VІІІ.

Посилання позивача на факти допущених відповідачем порушень порядок проведення позапланової перевірки 13.12.2016 суд відхиляє як такі, що документально не підтверджені та нівелюються фактами встановлених правопорушень законодавства у сері містобудівної діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представника позивача стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позову комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація» відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня її проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Є.В. Аблов