Справа № 810/3922/16
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2017-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2017 року № 810/3922/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Сакевич Ж.В., розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕЛЕС Україна» до Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про визнання протиправними та скасування рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та постанов про накладення штрафних санкцій,

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось з позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕЛЕС Україна» (далі позивач або ТОВ «БЕЛЕС Україна») до Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області (далі - відповідач), в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02 та постанову про накладення штрафних санкцій від 07.11.2016 №07-03/04;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 09.11.2016 №07-03/03 про внесення змін до рішення чи скасування рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів та рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 09.11.2016 №07-03/05;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафних санкцій від 09.11.2016 №07-03/05.

Позовні вимоги мотивовані тим, що посадові особи відповідача 12.10.2016 прибули з метою проведення перевірки за адресою місцезнаходження позивача. Копія згоди Держпродспоживслужби від 19.09.2016 №603-151-11/13752, яка відповідно до направлення на перевірку стала підставою для її проведення, позивачу надана не була, замість цього посадові особи відповідача надали позивачу копію доручення Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №603-151-11/13752 від 30.09.2016.

Не зважаючи на факт непроведення фактичної перевірки у звязку з рішенням позивача не допускати посадових осіб органу державного нагляду до її проведення, яке оформлено у письмовій формі, представники Головного управління Державної споживчої служби у Київській області одразу надали позивачу заздалегідь складений акт перевірки характеристики продукції від 12.10.2016 №07-03/16, який в подальшому став підставою для винесення відповідачем Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02 та протоколу №07-03-03/П від 13.10.2016. У рішенні про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02 зазначено, що у відношенні до ТОВ «БЕЛЕС Україна» відповідачем застосовано обмежувальний захід у вигляді обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами, усунення формальної невідповідності та тимчасової заборони надання продукції на ринку.

Позивач 07.11.2016 подав відповідачу повідомлення про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02, проте 16.11.2016 на адресу позивача надійшли наступні документи: постанова про накладення штрафних санкцій від 07.11.2016 №07-03/04, якою до позивача застосовано штраф в розмірі 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 38 500,00 грн.; акт перевірки стану виконання субєктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 08.11.2016 №07-03/01, де зазначено, що на підставі направлення від 07.11.2016 №132 та наказу від 07.11.2016 №134-Д відповідачем 08.11.2016 у присутності керівника або уповноваженого представника позивача проведено позапланову перевірку стану виконання позивачем рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; складено протокол №07-03/05П «Про виявлення порушення вимог ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 08.11.2016, з якого вбачається, що представниками відповідача виявлене порушення за результатами перевірки стану виконання позивачем рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02; рішення від 09.11.2016 №07-03/03 про внесення змін до рішення чи скасування рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, з якого вбачається, що відповідачем прийняте рішення внести зміни до рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02 шляхом вжиття заборони надання продукції на ринку; постанови про накладання штрафних санкцій від 09.11.2016 №07-03/05, якою до позивача застосовано штраф в розмірі 2500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 42500,00 грн.; рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 09.11.2016 №07-03/05, з якого вбачається, що у відношенні до позивача відповідачем застосовано обмежувальний захід у вигляді заборони надання продукції на ринку.

Позивач вважає, що вищезазначені документи є незаконними та підлягають скасуванню.

Відповідач проти адміністративного позову заперечує, вважає, що позапланова перевірка характеристик продукції у ТОВ «БЕЛЕС Україна» проведена в межах чинного законодавства і дотриманням існуючих вимог.

У судових засіданнях по справі 26.01.2017, 28.02.2017 та 28.03.2017 представники позивача позов підтримали у повному обсязі та просили суд позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача в судових засіданнях по справі 26.01.2017, 28.02.2017 та 28.03.2017 проти задоволення позову заперечував та просив у задоволенні позову відмовити.

В судовому засіданні 28.02.2017 судом було допитано в якості свідків ОСОБА_1 та ОСОБА_2, які складали акти перевірок позивача.

У судовому засіданні 28.03.2017 суд за письмовим клопотанням позивача поставив на обговорення сторін питання про можливість продовжити розгляд справи у порядку письмового провадження. Представники позивача щодо продовження розгляду справи у порядку письмового провадження не заперечували. Представник відповідача вирішення питання продовження розгляду справи у порядку письмового залишив на розсуд суду.

Враховуючи, що матеріали справи в достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, відсутність потреби у заслуховуванні інших свідків чи експерта, суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕЛЕС Україна» зареєстроване як юридична особа 24.06.2010 (ідентифікаційний код 37014946) за адресою: 07416, Київська область, Броварський район, с. Погреби, вул. Промислова, буд. 15, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 22.03.2012 серії ААБ № 163799 (а.с. 41-42).

Судом встановлено, що 12.10.2016 посадові особи відповідача з метою проведення перевірки характеристик продукції прибули за місцезнаходженням позивача.

Перед проведенням вищезазначеної перевірки працівниками контролюючого органу надані позивачу наступні документи: направлення на проведення перевірки від 11.10.2016 №103 (а.с. 6) та лист (доручення) Держпродспоживслужби від 30.09.2016 №603-151-11/13752 (а.с. 7-9). Ознайомившись із вищезазначеними документами позивачем прийнято рішення не допускати посадових осіб органу державного нагляду до проведення позапланової виїзної перевірки, яке викладене у листі від 12.10.2016 вих. №12, у звязку з не наданням відповідачем копій всіх необхідних документів, які стали підставою для її проведення, звертаючи увагу, що у направленні від 11.10.2016 №103 зазначено підставу - згода Держпродспоживслужби від 19.09.2016 №603-151-11/13752 (а.с. 10). Даний лист відповідач отримав, про що свідчить підпис інспектора на ньому.

Разом з тим, відповідачем складений акт перевірки характеристик продукції від 12.10.2016 №07-03/06 на предмет безпечності іграшки «Машинка» в кульку 4 см. Арт: 698-38, яким встановлено порушення п.п. 18, 19, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2013 №515, а саме зазначено, що ТОВ «БЕЛЕС Україна» не надало відповідну іграшку для перевірки через її відсутність на залишку. Враховуючи встановлення ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області розповсюдження вищезазначеної іграшки без національного знаку відповідності (ОСОБА_2 перевірки характеристик продукції від 30.08.2016 №48), відповідно до ланцюга постачання (видаткова накладна №CDMDM 001330 від 09.08.2016) встановлено розповсюдження ТОВ «БЕЛЕС Україна» продукції без національного знаку відповідності; не зазначено найменування чи зареєстрована торгова марка та адреса на іграшці або пакуванні або документі, що додається до іграшки; відсутня інформація про безпечність (а.с.11-12).

Як зазначено в акті перевірки підставою для проведення перевірки були:

- наказ від 11.10.2016 №104-Д;

- направлення від 11.10.2016 №103;

- згода Держпродспоживслужби від 30.09.2016 №603-151-11/13752.

Судом досліджено направлення на проведення перевірки від 11.10.2016 №103, видане ГУ Держпродспоживслужби в Київській області, яким доручено заступнику начальника Управління захисту споживачів начальнику відділу ринкового нагляду ОСОБА_1 та державному інспектору, головному спеціалісту відділу ринкового нагляду Управління захисту споживачів ОСОБА_2 здійснити перевірку характеристик продукції у формі позапланова перевірка/виїзна перевірка субєкта господарювання ТОВ «БЕЛЕС Україна», який розташований Київська область, Броварський район, с. Погреби, вул. Промислова, буд. 15 з питань безпечності іграшок, строк проведення перевірки 12-13 жовтня 2016 року, підстава проведення перевірки є згода Держпродспоживслужби від 19.09.2016 №603-151-11/13752 (а.с. 104).

Досліджуючи зміст наказу Держпродспоживслужби від 11.10.2016 №104-Д судом встановлено, що відповідно до Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», «Про загальну безпечність нехарчової продукції», Положення про Головне управління Держпродспоживслужби в Київській області на підставі згоди Держпродспоживслужби на проведення позапланової перевірки характеристик продукції від 19.09.2016 №603-151-11/13752 наказано заступнику начальника Управління захисту споживачів начальнику відділу ринкового нагляду ОСОБА_1 та державному інспектору, головному спеціалісту відділу ринкового нагляду Управління захисту споживачів ОСОБА_2 здійснити в період з 12.10.2016 по 13.10.2016 позапланову перевірку характеристик продукції ТОВ «БЕЛЕС Україна» за адресою: Київська область, Броварський район, с. Погреби, вул. Промислова, буд. 15 (а.с. 103).

Також Держпродспоживслужбою надано доручення відповідачу на проведення перевірки характеристик ТОВ «БЕЛЕС Україна» (вул. Промислова, 15, с. Погреби, Броварський район, Київська область) листом від 30.09.2016 №603-151-11/13752 (а.с. 7-9).

На підставі акту перевірки №07-03/06 від 12.10.2016 відповідачем прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02, яким позивачу встановлено обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами, усунення формальної невідповідності та тимчасової заборони надання продукції на ринку (а.с. 108).

Також посадовими особами відповідача складено протокол від 13.10.2016 №07-03/03П про виявлене(і) порушення вимог статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», яким встановлено порушення позивачем вимог п.2 ч.2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (а.с. 107).

04.11.2016 позивач письмово повідомив відповідача листом №15 (вх. №1958 від 07.11.2016) про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02 (а.с. 64).

07.11.2016 ГУ Держпродспоживслужби в Київській області прийнято постанову про накладення штрафних санкцій №07-03/04, якою за порушення вимог п.2 ч.2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», що полягало у введенні в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, до ТОВ «БЕЛЕС Україна» застосовано штраф у сумі 8 500,00 грн. (а.с. 113).

В матеріалах справи міститься також акт перевірки від 08.11.2016 №07-03/01, складений відповідачем за результатами перевірки стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів 08.11.2016, в якому зазначено, що у зв'язку з ненаданням позивачем документів та зразків продукції, що підтверджують виконання рішення від 13.10.2016 №07-03/02 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів виконання даного рішення не може бути визнано результативним (а.с. 17).

Як зазначено в акті перевірки підставою для проведення перевірки були направлення на проведення перевірки від 07.11.2016 №132 (а.с. 110), наказ від 07.11.2016 №134-Д (а.с. 109).

З урахуванням результатів перевірки посадовими особами відповідача складено протокол від 08.11.2016 №07-03/05П про виявлене(і) порушення вимог статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», яким встановлено невиконання або неповне виконання позивачем рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів (а.с. 112).

Також посадовими особами відповідача прийняті:

- рішення про внесення змін до рішення чи скасування рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 09.11.2016 №07-03/03, яким внесено зміни до рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07/03-02 шляхом вжиття заборони надання продукції на ринку (а.с. 114);

- рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 09.11.2016 №07-03/05, яким до позивача застосовано обмежувальний (корегувальний) захід у вигляді заборони надання продукції на ринку (а.с. 116);

- постанова про накладення штрафних санкцій від 09.11.2016 №07-03/05, якою за порушення вимог п.2 ч.2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів до ТОВ «БЕЛЕС Україна» застосовано штраф у сумі 42 500,00 грн. (а.с. 115).

Не погоджуючись із вказаними рішеннями ГУ Держпродспоживслужби в Київській області позивач скористався своїм правом оскаржити їх у судовому порядку, звернувшись із даним позовом до суду.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» 02.12.2010 №2735-VI (далі Закон №2735-VI) державний контроль продукції - діяльність органів доходів і зборів із забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України для вільного обігу, встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз від такої продукції суспільним інтересам (контроль продукції).

Частиною 1 ст.4 вказаного Закону передбачено, що метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Відповідно до ч.1 ст.10 Закону №2735-VI ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему.

Частиною 1 статті 11 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 02.12.2010 №2736-VI передбачено, що державний ринковий нагляд за додержанням виробниками та розповсюджувачами продукції загальної вимоги щодо безпечності продукції забезпечується шляхом здійснення державного ринкового нагляду, а також державного контролю продукції при її ввезенні на митну територію України.

Відповідно до Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, яке затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 № 667, Державна служба з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров'я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

Пунктом 7 вказаного Положення зазначено, що Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Заходи ринкового нагляду визначені ст.22 Закону №2735-VI та відповідно до ч.1 вказаної статті заходами ринкового нагляду є:

1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);

2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають:

а) обмеження надання продукції на ринку;

б) заборону надання продукції на ринку;

в) вилучення продукції з обігу;

г) відкликання продукції;

3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;

4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Частиною 3 ст.23 Закону №2735-VI визначено, що органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові, - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Нормами пп. «б» п.2 ч.1 ст.24 Закону №2735-VI передбачено, що органи ринкового нагляду проводять позапланові перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів у разі якщо під час перевірки характеристик продукції у виробника відповідної продукції виробник доведе що: він не вводив в обіг продукцію, що є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам; продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності розповсюджувача (розповсюджувачів) такої продукції. У випадках, зазначених у підпункті "б" пункту 2 цієї частини, встановлюється за ланцюгом постачання продукції особа, яка ввела таку продукцію в обіг, та особа, внаслідок дій чи бездіяльності якої продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам.

Відповідно до пп. «а» п.1 ч.2 вказаної статті під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених пунктом 1 і підпунктом «а» пункту 2 частини першої цієї статті, на початковому етапі перевірки об'єктами перевірки є наявність на продукції Національного знака відповідності (у тому числі ідентифікаційного коду призначеного органу з оцінки відповідності), якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання правил застосування і нанесення Національного знака відповідності.

Відповідно до ч.7 ст.8 Закону №2735-VI у разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб'єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом узгодженого з органом ринкового нагляду строку (терміну) не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб'єкту господарювання цю продукцію.

Судом встановлено, що 02.06.2014 між постачальником ТОВ «ЮНІ-ТОЙС Україна» та покупцем ТОВ «БЕЛЕС Україна» укладено договір поставки продукції від 02.06.2014 №14-005 (а.с. 153-155), на виконання умов якого згідно видаткової накладної від 08.06.2016 №6 (а.с. 149-152), позивачу поставлений товар Іграшка «Машинка» в кульку 4 см ОСОБА_2: 898-38 в кількості 400 шт. В подальшому, відповідно до видаткової накладної від 09.08.2016 №CDMDM001330, дану продукцію позивач передав у власність ТОВ «АШАН Україна ГІПЕРМАРКЕТ» в кількості 400 шт. (а.с. 157).

30.08.2016 ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області проведено виїзну планову перевірку ТОВ «АШАН Україна ГІПЕРМАРКЕТ», за результатами якої складений акт перевірки характеристик продукції від 30.08.2016 №48 з зафіксованим порушенням продукції Іграшка «Машинка» в кульку 4 см ОСОБА_2: 898-38 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого ПКМУ від 11.07.2016 (а.с. 166-171). На підставі висновків даного акту начальником Управління захисту споживачів ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області складено оперативне сповіщення про продукцію, що не відповідає встановленим вимогам та/або не відповідає загальній вимозі щодо безпечності від 09.09.2016 (а.с. 163-165).

12.09.2016 Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області листом Вих. №2131/06 «Щодо обміну інформацією про продукцію» надала інформацію Департаменту захисту споживачів Держпродспоживслужби про постачальників продукції, яка не відповідає встановленим вимогам та була виявлена в ході планової перевірки характеристик продукції у ТОВ «АШАН Україна ГІПЕРМАРКЕТ» (а.с. 162). Дане повідомлення стало підставою для надання Держпродспоживслужбою доручення відповідачу провести перевірку характеристик продукції у ТОВ «БЕЛЕС Україна» (вул. Промислова, буд. 15, с. Погреби, Броварський район, Київська область), викладеного у листі від 30.09.2016 №603-151-11/13752 (а.с. 121).

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.05.2007 №877-V (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі Закон №877-V ) для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) (ч. 2-3 ст. 7 Закону №877-V).

Стаття 6 Закону №877-V встановлює вичерпний перелік підстав для здійснення позапланових заходів, а саме:

- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю);

- обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення;

- неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, якщо інше не передбачається законом або міжнародним договором України, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України.

Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного документа.

За приписами частини п'ятої статті 7 Закону №877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання. Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Дане право закріплено також статтею 10 даного Закону, якою встановлено право субєкта господарювання не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), зокрема якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копій документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Як вже встановлено судом в направленні від 11.10.2016 №103 та наказі від 11.10.2016 №104-Д як підстава для проведення перевірки позивача зазначена згода Держпродспоживслужби від 19.09.2016 №603-151-11/13752.

Суд зазначає, що жодної згоди Держпродспоживслужби від 19.09.2016 №603-151-11/13752 матеріали справи не містять.

Натомість матеріалами справи підтверджено, що перед початком здійснення перевірки 12.10.2016 директору ТОВ «БЕЛЕС Україна» посадовими особами відповідача надана лише копія листа (доручення) Держпродспоживслужби від 30.09.2016 №603-151-11/13752 (а.с.7-9).

Суд також зазначає, що спеціальним законодавчим актом - Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено загальну процедуру проведення перевірок, в тому числі, здійснення позапланових заходів. Зокрема, ст. 6 Закону України №877-V визначено підстави для здійснення позапланових заходів та їх особливості порівняно з плановими.

В той же час Законом №877-V не визначено особливі строки попередження про проведення позапланових заходів у порівнянні з плановими.

Згідно ч. 4 ст. 5 Закону №877-V передбачено повідомлення про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до здійснення цього заходу. У зв'язку з відсутністю іншого правила щодо позапланових заходів, суд приходить до висновку про те, що про проведення позапланової перевірки також необхідно попереджати не пізніше, ніж за десять днів.

Зі змісту ст. 6 Закону №877-V випливає, що відмінність позапланових заходів від планових полягає перш за все в тому, що позапланові заходи не передбачаються річними або квартальними планами роботи, а мають спеціально визначені підстави. Процедура проведення в іншій частині співпадає з відповідною процедурою проведення планових заходів за винятками, прямо визначеними у законодавстві.

Судом встановлено, що попередження про проведення позапланового заходу позивач отримав лише 12.10.2016 перед самим початком проведення перевірки.

Відповідачем не надано суду жодних доказів про сповіщення позивача про проведення позапланової перевірки завчасно.

Таким чином несповіщення позивача не пізніш як за десять днів до здійснення заходу про проведення перевірки суд розцінює як порушення вимог законодавства в сфері державного нагляду (контролю) за господарською діяльністю.

Згідно з частиною 6 статті 7 Закону України №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається суб'єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

За приписами ст. 29 Закону України №2735-VI у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб'єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Згідно ч. 1 ст. 34 Закону №2735, з метою контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів органи ринкового нагляду: 1) аналізують повідомлення про виконання цих рішень, надані (надіслані) суб'єктами господарювання, яких стосувалися такі рішення; 2) проводять перевірки стану виконання суб'єктами господарювання цих рішень; 3) здійснюють моніторинг результативності вжитих обмежувальних (корегувальних) заходів. У разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам та одночасно становить серйозний ризик, орган ринкового нагляду вживає обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених частиною першою статті 28 цього Закону. Орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб'єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність: знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог, визначених у відповідному технічному регламенті; не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом; не було складено декларацію про відповідність або декларація про відповідність не супроводжує продукцію, якщо її складення чи супроводження нею продукції передбачено відповідним технічним регламентом; декларацію про відповідність було складено з порушенням вимог; органу ринкового нагляду не надано доступу до технічної документації або вона є неповною; вчинено інші порушення встановлених вимог, визначених у відповідному технічному регламенті як формальна невідповідність. Перелік порушень встановлених вимог, які вважаються формальною невідповідністю, уточнюється у відповідних технічних регламентах.

З метою контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів органи ринкового нагляду: 1) аналізують повідомлення про виконання цих рішень, надані (надіслані) суб'єктами господарювання, яких стосувалися такі рішення; 2) проводять перевірки стану виконання суб'єктами господарювання цих рішень; 3) здійснюють моніторинг результативності вжитих обмежувальних (корегувальних) заходів.

Суб'єкт господарювання, якого стосується рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних), заходів, має у визначений у такому рішенні строк надати (надіслати) органу ринкового нагляду, що прийняв відповідне рішення, повідомлення про його виконання. До цього повідомлення суб'єкт господарювання може додавати документи або їх копії, що підтверджують виконання рішення.

У разі якщо інформація, що міститься в повідомленні суб'єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, та долучені до рішення документи є недостатніми для підтвердження результативності виконання цього рішення, а також за наявності обґрунтованих сумнівів щодо достовірності цієї інформації відповідний орган ринкового нагляду проводить перевірку стану виконання суб'єктом господарювання такого рішення. (ч.ч. 1, 2 та 3 ст. 34 Закону №2735-VI ).

Посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Київській області складений акт перевірки характеристик продукції №07-03/06 від 12.10.2016, яким встановлено порушення вимог законодавства. Судом досліджено акт перевірки та встановлено, що позивачем підписаний даний акт із зауваженнями, викладеними у листі від 12.10.2016 вих. №12, який наданий інспектору Чеботарьову А.А. (а.с. 105-106).

Позивач в позовній заяві зазначає, що фактична перевірка не проводилась представниками ГУ Держпродспоживслужби в Київській області, оскільки вони не були допущені на обєкт проведення перевірки. Акт перевірки характеристик продукції від 12.10.2016 №07-03/06 був заздалегідь складений відповідачем.

Судом досліджено також акт перевірки стану виконання субєктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 08.11.2016 №07-03/01 (а.с. 111). Встановлено відсутність у ньому зауважень субєкта господарювання щодо проведення перевірки та складання акту та відсутність підпису керівника або уповноваженого представника, що свідчить про їх ознайомлення з даним актом. Натомість, інспекторами зроблений запис про відмову керівника та/або уповноваженого представника субєкта господарювання від підпису акту та надання зауважень.

Даний акт отриманий позивачем поштою 15.11.2016 (а.с. 160).

В судовому засіданні 28.02.2017 був допитаний свідок ОСОБА_3, який приймав участь у проведенні позапланової перевірки 12.10.2016 та обіймає посаду директора ТОВ «БЕЛЕС Україна». Свідок ОСОБА_3 повідомив, що 12.10.2016 він підїхав до воріт складського приміщення по вул. Промислова 15 в с. Погреби та побачив двох чоловіків на джипі, які спілкувались з охоронцем товариства, які представились інспекторами Держпродспоживслужби та повідомили, що їм необхідно провести перевірку.

На прохання свідка підтвердити свої повноваження по проведенню перевірки останні надали службові посвідчення. Свідок ОСОБА_3 пояснив, що потім він запропонував перевіряючим піднятися до офісу на другий поверх. Вже в офісі свідок попросив надати направлення на проведення перевірки, з яких бухгалтер зробила копії. Окрім цього, свідок зателефонував юристу, який порадив йому попросити надати згоду Держпродспоживслужби на проведення перевірки, яка зазначена в тексті направлення. Інспектори повідомили, що згоди від 19.09.2016 №603-151-11/13752 вони не мають, замість згоди надали лист (доручення) від 30.09.2016 №603-151-11/13752.

Враховуючи ненадання згоди, порадившись з юристом, директор товариства вирішив не допускати інспекторів до перевірки та підготувати лист, в якому викласти свою незгоду, про що повідомив інспекторів також. Лист готував з юристом впродовж двох годин і вручив перевіряючим, які спочатку відмовились його фіксувати та наполягали на підписанні акту перевірки. Проте в подальшому один з перевіряючих розписався за отримання листа про не допуск до перевірки.

Окрім того, свідок ОСОБА_3 зазначив, що акт перевірки був заздалегідь надрукований та вже містив опис нібито виявлених перевіркою порушень. Після ознайомлення акт перевірки свідок підписав, проте у зауваженнях до акту послався на лист позивача №12 від 12.10.2016, який був раніше наданий та отриманий ОСОБА_2

Свідок ОСОБА_3 повідомив суду про те, що перевірка як така не проводилась. При цьому свідок пояснив, що не знає, що інспектори робили впродовж двох годин, коли свідок складав лист про не допуск до перевірки, проте бачив, як вони виходили за ворота підприємства. Свідок зауважив, що складських приміщень інспектори не обстежували, лише попросили показати іграшку, щодо якої виявлені порушення в Одеській області, у відповідь на що свідок ОСОБА_3 повідомив, що цієї позиції немає в наявності.

Свідок зазначив, що також під час перевірки був присутній головний бухгалтер, яка принесла перевіряючим журнал перевірок, де інспектори поставили свої підписи. Свідок неодноразово наголошував суду, що самої перевірки як такої не було, до складських приміщень перевіряючі не заходили і вільного доступу до складських приміщень останні не мали. Рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 13.10.2016 свідок отримав згодом поштою. Строк виконання у цьому документі був зазначений до 07.11.2016. У звязку з чим, свідок ОСОБА_3 дав розпорядження на перевірку наявності товару в торговій мережі «Ашан», а саме наявності стікеру, який супроводжує даний товар. Також припускає, що сам стікер відповідності товару взагалі міг не бути зазначений, оскільки товар містить сертифікат та декларацію відповідності. Перевіркою встановлено, що в торгових точках даний товар вже відсутній у звязку з його реалізацією.

Після чого підприємством була надана відповідь Держпродспоживслужбі щодо виконання вимог приписів та рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. В подальшому підприємством отримано лист про накладення штрафу за невиконання приписів та за випуск в оборот такої продукції. Щодо другої перевірки, свідок зазначив, що інспекторів взагалі не бачив. Свідок ОСОБА_3 повідомив, що друга перевірка не проводилась, інспектори на територію підприємства не проходили. Всі документи отримані поштою. Зазначив, що іграшку придбано у ТОВ «ЮНІ-ТОЙС Україна», яким і було введено в обіг дану продукцію. Ніхто з працівників товариства свідку не повідомляв про проведення перевірки 08.11.2016. Зауважив, що без відома директора жоден працівник не міг допустити інспекторів до перевірки, надавати документи чи допускати до складських приміщень, територія підприємства знаходиться під охороною.

Допитаний свідок ОСОБА_4, яка працює головним бухгалтером ТОВ «БЕЛЕС Україна» з 19.07.2010, повідомила, що 12.10.2016 в першій половині дня до неї зайшов директор з перевіряючими. Директор попросив принести журнал перевірок. Перевіряючі знаходились в кімнаті для переговорів, що розташована біля її кабінету. Зазначає, що інспектори представились. Після внесення прізвищ та підписів в журнал, надали документи: довіреності та направлення. Документи не були в порядку, в підставі для проведення перевірки зазначена згода від 19.09.2016 №603-151-11/13752, яку вони не мали. Директор повідомив інспекторам, що їх не буде допущено до перевірки і вийшов консультуватися з юристом. Після деякого часу директор повернувся та повідомив, що буде готувати відповідь щодо недопуску до перевірки у звязку з відсутністю згоди на її проведення. Після чого вийшов з кабінету та особисто склав даний лист. Свідок ОСОБА_4 зазначила, що жодних документів перевіряючі в неї не просили. Зазначила, що не бачила, що інспектори заходили до приміщень складів. Повідомила, що 12.10.2016 перевірка фактично не проводилась, інспектори допущені до перевірки не були. Також зауважила, що про перевірку 08.11.2016 не чула, інспекторів в цей день не бачила. В журналі перевірок жодних записів про дану перевірку немає. Наголошує, що іграшка, яка цікавила перевіряючих, на складі під час перевірки 12.10.2016 була відсутня, оскільки вся партія продана мережі «Ашан». Свідок ОСОБА_4 пояснила, що ноутбук у інспекторів не бачила, жодних документів на їх прохання не друкувала.

Також, у судовому засіданні 28.02.2017 допитаний в якості свідка інспектор Шалімов Є.О., який повідомив, що працює на посаді заступника начальника Управління захисту споживачів начальнику відділу ринкового нагляду з 2016 року. З приводу перевірки зазначив, що вона проходила за місцем реєстрації товариства. На запитання суду як повинен повідомлятися субєкт господарювання щодо проведення позапланової перевірки свідок відповів, що завчасно субєкт не сповіщається. 12.10.2016 свідок ОСОБА_1 прибув разом з ОСОБА_2 на обєкт перевірки, охоронець покликав директора. Після чого інспектори зайшли до приміщення товариства, надали направлення на перевірку та службові посвідчення. Свідок ОСОБА_1 зазначив, що наказ на перевірку є внутрішнім документом і працівники контролюючого органу не зобовязані вручати субєкту його копію та лише ознайомили директора товариства.

Свідок ОСОБА_1 зазначив, що працівники контролюючого органу розписалися в журналі проведення перевірок, після чого попросили у директора та у юриста надати документи, які підтверджують передачу в Одеську область іграшки «Машинка» в кульку 4 см. Арт: 698-38 і товарно-транспортну накладну. Директор повідомив свідку, що треба зачекати. Чекали майже дві години в приміщенні товариства. Після чого директор з юристом повернувся, документи для проведення перевірки не надали, проте надали лист (зауваження) від 12.10.2016 №12, який отримав під підпис ОСОБА_2, в якому повідомлено про недопуск до перевірки.

Свідок ОСОБА_1 вважає, що перевірка була розпочата та обґрунтовує це тим, що працівники контролюючого органу зайшли до приміщення, розписались в книзі проведення перевірок і директор пообіцяв надати документи для перевірки. Свідок ОСОБА_1 зазначив, що акт перевірки було складено в приміщенні підприємства, де ОСОБА_1 та інший працівник ОСОБА_2 знаходились весь час, на особистому ноутбуці, який вони принесли з собою. Акт роздрукували також в приміщенні товариства на принтері, який знаходився в приміщенні. На запитання суду з приводу ноутбука свідок ОСОБА_1 відповів, що це особисто-службовий ноутбук, тобто власний ноутбук, який використовується в службових цілях. Акт для ознайомлення був наданий директору та юристу, які зазначили в ньому зауваження, викладені в листі від 12.10.2016 №12. Свідок не заперечує, що згода Держпродспоживслужби на проведення позапланової перевірки від 19.09.2016 №603-151-11/13752 надана не була.

Разом з тим, свідок зазначає, що згода від 30.09.2016 та 19.09.2016 це один і той самий документ, при цьому в наказі та направленні неправильно зазначена дата такої згоди, а номер №603-151-11/13752 той самий. Як зрозумів свідок ОСОБА_1 не допуск директором товариства був обумовлений відсутністю документів, які він просив інспекторів надати.

Щодо другої перевірки свідок ОСОБА_1 повідомив, що він з ОСОБА_2 приїхав 08.11.2016 до воріт товариства, з яких вийшов юрист, що був під час першої перевірки, прізвище цієї особи йому не відомо, документи на підтвердження його особи та повноважень не надав. Юрист повідомив, що директора немає, на територію перевіряючих не допущено. Наказ та направлення на перевірку показали юристу, який відмовився від підпису про отримання даних документів. Акт перевірки був складений щодо виконання вимог попередньої перевірки. Директора на місці зі слів юриста не було, на територію перевіряючі не зайшли. Свідок вважає, що їх не допустили до перевірки. Свідок ОСОБА_1 зазначає, що акт перевірки 08.11.2016 був складений, оскільки документів на підтвердження виконання вимог попередньої перевірки не надано.

Зі слів свідка ОСОБА_1 під час перевірки 12.10.2016 іграшку «Машинка» в кульку 4 см. Арт: 698-38 не надано, перевірка здійснювалась на підставі документів та інформації, наданої Одеським управлінням Держпродспоживслужби. Повідомив, що акт перевірки від 12.10.2016 друкував ОСОБА_2, текст акту вони скопіювали на флешку останнього, а сам акт набирався ними на принесеному ноутбуці в кабінеті товариства, куди їх привів директор. На запитання суду про колір та модель ноутбуку, повідомив, що марку не памятає а колір сірий. Де друкував ОСОБА_2 акт від 12.10.2016 не знає. Повідомив, що акт про недопуск до перевірки від 08.11.2016 був складений. За недопуск до перевірки товариство до відповідальності не притягувалось, штраф застосований не був. Щодо свого місця роботи повідомив, що офіс знаходиться в м. Вишневе по вул. Балукова 22. Наголошує, що документ про відрядження складався.

Свідок ОСОБА_2 у судовому засіданні 28.02.2017 зазначив, що працює на посаді державного інспектора, головного спеціаліста відділу ринкового нагляду Управління захисту споживачі з квітня 2016 року. Вважає, що до перевірки 12.10.2016 працівники контролюючого органу були допущені та остання відбувалась. Свідок ОСОБА_2 зазначив, що приїхав разом з колегою до адміністративної будівлі товариства за місцем його реєстрації. Після чого інспекторів Чеботарьова А.А. та Шалімова Є.О. провели до приміщення товариства, був присутній директор, співробітники та особа, яка представилась юристом компанії, прізвища якого не памятає. Інспектори попросили директора товариства надати документи для проведення перевірки, проте останній відмовив. Свідок зазначив, що директор відлучався. На запитання суду чи вважає свідок, що працівники ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були допущені до перевірки, відповів «так», оскільки документи для перевірки інспектори просили надати.

Свідок ОСОБА_2 зазначив, що лист від 12.10.2016 №12 зявився в момент підписання акту перевірки від 12.10.2016. Наголошує, що саме спілкування з директором відбувалось близько 10 хвилин, після чого директор відїхав. Майже дві години інспектори перебували у приміщенні товариства, з ними знаходились двоє менеджерів підприємства. Питання про допуск під час перевірки не вирішувалось. На прохання надати документи і іграшку «Машинка» в кульку 4 см. Арт: 698-38, директор повідомив про відсутність її на залишку. Акт від 12.10.2016 був складений на ноутбуці, це їх особистий компютер. Акт друкував свідок ОСОБА_2, шляхом звернення до співробітника товариства, який знаходився з ними в приміщенні, прізвища не знає, текст акту передав для друку на флешці. На запитання суду про модель та колір, повідомив «не памятаю», оскільки не памятає чи це був його ноутбук чи його колеги. Лист від 12.10.2016 №12 інспектори розцінили як заперечення до акта перевірки, яка, на його думку, вже відбулася. Щодо перевірки 08.11.2016 свідок повідомив, що працівники ОСОБА_2 та ОСОБА_1 приїхали до воріт товариства, проте їх не допустили. Свідок зазначив, що до них вийшов представник товариства, якому було надано направлення, проте останній відмовився поставити підпис про отримання документів на перевірку, прізвище якого свідок не знає, повноваження цієї особи перевірено не було.

Свідок повідомив суду, що охоронець на територію товариства 08.11.2016 не допустив працівників контролюючого органу. Директора під час перевірки 08.11.2016 не було. Щодо складання акту не допуску до перевірки, свідок ОСОБА_2 зазначив, що він не складався, оскільки був складений сам акт перевірки від 08.11.2016. На запитання суду, де саме був роздрукований акт перевірки від 08.11.2016 свідок повідомив, що акт роздруковував у сусідньому магазині, назву та адресу якого не памятає. З актом від 08.11.2016 представника товариства або його керівника не ознайомлювали. Після друкування акту в магазині до позивача з метою його вручення інспектори не повертались. Сам запис про відмову від отримання акту поставили в офісі в м.Вишневе. На уточнююче запитання суду чому роздрукований акт не було запропоновано для ознайомлення позивачу свідок зазначив, що представник товариства, прізвища якого свідок не знає, проте памятає, що зазначена особа була присутня під час першої перевірки 12.10.2016, попередньо відмовився підписувати раніше надані документи на проведення перевірки.

З огляду на встановлені обставини справи судом встановлено, що документи, надані відповідачем 12.10.2016 на проведення позапланового заходу, не відповідають вимогам Закону №877-V, а саме: не надана згода Держпродспоживслужби від 19.09.2016 №603-151-11/13752, яка зазначена як підстава її проведення в наказі від 11.10.2016 №104-Д та направленні від 11.10.2016 №103.

Наведене свідчить, що позивач правомірно скористався правом, наданим йому ст. 10 Закону №877-V та захистив свої права у спосіб, визначений чинним законодавством України - шляхом недопущення працівників відповідача до проведення перевірки.

За таких обставин, працівники Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області були позбавлені юридичних підстав проводити перевірку, та як наслідок складати відповідний акт перевірки, проте, всупереч вмотивованій відмові у допуску їх до проведення позапланового заходу директора товариства ОСОБА_3, яка викладена також письмово в листі від 12.10.2016 №12, працівниками Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області протиправно складено акт перевірки характеристик продукції від 12.10.2016 №07-03/06, у якому таку відмову розцінено як зауваження субєкта господарювання щодо проведення перевірки.

Щодо перевірки 08.11.2016 стану виконання субєктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів судом встановлено, та не заперечувалось відповідачем, факт не допуску інспекторів на територію товариства, проте представниками Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області складений акт від 08.11.2016 №07-03/01.

Окрім того, ч. 5 ст. 7 Закону №877-V зобовязано відповідача перед початком здійснення заходу пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі документи на проведення перевірки та предявити службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю).

Судом встановлено, що позивач у встановлений законодавством строк про проведення перевірки 08.11.2016 попереджений не був, окрім того, перед початком перевірки з документами на її проведення ознайомлена особа, прізвище якої інспектори не знають, документи для встановлення особи та підтвердження повноваження діяти від імені товариства вони не перевірили.

Пунктом 2.5 Порядку проведення перевірок у суб'єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, якості продукції, додержання обов'язкових вимог щодо безпеки продукції, а також додержання правил торгівлі та надання послуг, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 07.03.2012 №310, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11.05.2012 за № 743/21056, передбачено, що у разі створення перешкод посадовим особам у проведенні перевірки якості продукції, а також правил торговельного та інших видів обслуговування складається відповідний акт, у якому фіксується факт створення перешкод у проведенні перевірки.

Відповідачем жодного вказаного акту, ні під час першої перевірки 12.10.2016, ні під час другої перевірки 08.11.2016, складено не було, матеріали справи іншого не містять.

Окрім того, суд зазначає, зо згідно ст. 1 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності» від 15.01.2015 №124-VIII, введення в обіг - це надання продукції на ринку України в перший раз. Про надання продукції на ринку, на переконання суду, може свідчити будь-яке платне або безоплатне постачання продукції для її розповсюдження, споживання (використання) на ринку України під час здійснення господарської діяльності, або пропозиція продукції для продажу, реклама продукції тощо.

Водночас матеріали справи свідчать про те, що позивач не вводив в обіг товар, що підлягав перевірці - іграшка «Машинка» в кульку 4 см Арт:898-38.

На підтвердження відсутності у позивача наявності на залишках даної іграшки під час перевірок 12.10.2016 та 08.11.2016 матеріали справи містять бухгалтерські довідки від 27.02.2017 вих. №117 та від 27.02.2017 вих. №115 відповідно (а.с. 145-146).

Згідно з ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про визнання протиправними та скасування прийнятих рішень на підставі актів перевірки характеристик продукції №07-03/06 від 12.10.2016 та стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 08.11.2016 №07-03/01, а саме: рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02, постанови про накладення штрафних санкцій від 07.11.2016 №07-03/04; рішення від 09.11.2016 №07-03/03 про внесення змін до рішення чи скасування рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів; рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 09.11.2016 №07-03/05»; постанову про накладення штрафних санкцій від 09.11.2016 №07-03/05.

Відповідно до ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1450,00 грн. згідно платіжного доручення від 30.11.2016 №1286, оригінал якого міститься у матеріалах справи (а.с. 2) та 5440,00 грн. згідно платіжного доручення від 09.12.2016 №1338, оригінал якого також міститься у матеріалах справи (а.с. 29).

Понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 6890,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 13.10.2016 №07-03/02.

3. Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про накладення штрафних санкцій від 07.11.2016 №07-03/04.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про внесення змін до рішення чи скасування рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 09.11.2016 №07-03/03.

5. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 09.11.2016 №07-03/05.

6. Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про накладення штрафних санкцій від 09.11.2016 №07-03/05.

7. Стягнути судовий збір у розмірі 6890,00 грн. (шість тисяч вісімсот девяносто грн. 00 коп.) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕЛЕС Україна» (07416, Київська область, Броварський район, с. Погреби, вул. Промислова, буд. 15, ідентифікаційний код 37014946) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області (08133, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Балукова, буд. 22, код ідентифікаційний код 40323081).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Кушнова А.О.