Справа № 820/969/17
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2017-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Харків

10 квітня 2017 р. Справа № 820/969/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Полях Н.А.,

при секретарі судового засідання - Корнієнка А.Д.,

за участі:

1-го представника позивача - ОСОБА_1,

2-го представника позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача та третьої особи (в.о. ГУ Держпраці у Харківській області ОСОБА_3) - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_5 до Головного Управління Держпраці у Харківській області, треті особи: в.о. Головного Управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_3, Національне агентство з питань державної служби про визнання незаконними та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_5, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом, в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати наказ № 11.-03/45 від 06.02.2017 року про накладання на начальника відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного Управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_5 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позову вказано, що при винесенні оскаржуваного наказу відповідачем порушено приписи Закону України "Про державну службу", а саме позивачем зазначено, що вимоги закону при застосуванні до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани, відповідачем не дотримані.

Відповідачем надано заперечення на адміністративний позов, в яких останній посилається на обставини дисциплінарного провадження щодо позивача та зазначає про наявність законодавчо визначених підстав для прийняття оскаржуваного наказу.

Представники позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача та третьої особи (в.о. Головного Управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_3) у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, підтримав правову позицію, викладену у запереченнях на адміністративний позов, та просив суд у задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи (Національного агентства з питань державної служби) у судове засідання не з'явився, повідомлявся судом про дату, час та місце розгляду справи відповідно до вимог процесуального законодавства.

Заслухавши пояснення представників позивача, представника відповідача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 працює на посаді начальника відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області.

В.о. Головного Управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_3 06.02.2017 року винесено наказ №11.-03/45 «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_5Ф.», відповідно до якого за неналежне виконання посадових обовязків, накладено дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Підставою для винесення оскаржуваного наказу стало подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного Управління Держпраці у Харківській області (а.с. 54), матеріали дисциплінарної справи.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Позивач є державним службовцем у розумінні ч.2 ст.1 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII.

Згідно з ч.2 ст.5 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII відносини, що виникають у звязку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Позивач є державним службовцем у розумінні ч.2 ст.1 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII.

Згідно з ч.2 ст.5 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII відносини, що виникають у звязку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.1 ст.64 Закону України "Про державну службу" за невиконання або неналежне виконання посадових обовязків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обовязків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч.1 ст.65 Закону).

Судом встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання службових (посадових) обовязків, що є дисциплінарним проступком відповідно до п.5 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу".

Відповідно до приписів ст.69 Закону для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Склад дисциплінарної комісії у державному органі затверджується наказом (розпорядженням) керівника державної служби.

Так, відповідно до ст.73 Закону з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; 11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); 12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Тобто, зазначеними приписами закону визначено порядок формування та ведення дисциплінарної справи.

Однак на запит суду про надання належним чином засвідчених копій матеріалів дисциплінарної справи щодо ОСОБА_5, оформленої відповідно до вимог ч.2 ст.73 Закону України "Про державну службу" з метою їх долучення до матеріалів справи представник відповідача надав наступні матеріали: Протокол засідання дисциплінарної комісії Головного управління Держпраці у Харківській області №4 від 19.12.2016-31.01.2017 року, дисциплінарну справу №7 (дата початку формування 02.12.2016 року) яка складається з: лист ознайомлення дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління Держпраці у Харківській області з відкриттям дисциплінарного провадження стосовно начальника відділу розслідування, аналізу та обліку а аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_5 датований 19.12.2016 року; наказ від 02.12.2016 року №01.01.-07/1432 про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_5, ОСОБА_7; лист Державної служби України з питань праці до ГУ Держпраці у Харківській області, Прокуратури Харківської області від 29.11.2016 року №11864/1/5-ДП-16; лист прокуратури Харківської області від 06.09.2016 року №17/1-468-16 до голови Державної інспекції України з питань праці; лист Державної служби України з питань праці ГУ Держпраці у Харківській області про розгляд листа старшого слідчого прокуратури Харківської області до голови Державної служби з питань праці ОСОБА_8 від 05.12.2016 року №10809/07/01.01-57/9697; лист Прокуратури Харківської області Харківської місцевої прокуратури №4 від 29.06.2016 року 04-32-5069-16 до начальника ГУ Держпраці в Харківській області ОСОБА_9; витяг з реєстру щодо наявності кримінального провадження; Лист начальника відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму ГУ Держпраці ОСОБА_5 від 04.07.2016 року № 5354-07,-22/5016 року до старшого прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 молодшому раднику юстиції ОСОБА_10; лист директора ПП «Металстиль» ОСОБА_11 №24 від 13.07.2016 року до начальника ГУ Держпраці у Харківській області ОСОБА_9 О,М.; повідомлення про нещасний випадок; лист начальника відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму ГУ Держпраці ОСОБА_5 від 03.08.2016 року №07-13/6070 до директора ПП «Металстиль»; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень начальника відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму ГУ Держпраці у Харківській області ОСОБА_5 від 02.12.2016 року; пояснення ОСОБА_5 від 19.12.2016 року; службова записка головного спеціаліста з питань протидії корупції ОСОБА_12 до ГУ Держпраці у Харківській області; подання голови дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ Держпраці у Харківській області до в.о. Головного Управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_3; наказ про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_5 за підписом в.о. начальника ГУ ОСОБА_3 від 06.02.2017 року №11.-03/45; опис дисциплінарної справи (а.с. 39-57).

Статтею 69 Закону України "Про державну службу" передбачено, що дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Дисциплінарна комісія діє у складі не менше шести членів. До складу дисциплінарної комісії включаються державні службовці державного органу, представники виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців, а в разі відсутності профспілкової організації - представники державних службовців, обрані на загальних зборах (конференції) державних службовців державного органу, а також можуть включатися представники громадських обєднань, які мають досвід роботи у сфері державного управління, державної служби або за юридичним фахом.

Засідання дисциплінарної комісії є правомочним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів.

З наданого відповідачем протоколу засідання дисциплінарної комісії Головного управління Держпраці у Харківській області від 19.12.2016 -31.01.2017 року, встановлено, що присутні члени комісії ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16 та голова ОСОБА_17 (пять членів комісії) проте відповідно до висновків голосування «за 6» членів комісії.

Також не зрозуміло, коли саме проведено засідання дисциплінарної комісії, так як протокол складено 19 грудня 2016 року-31 січня 2017 року.

Окрім того, суд зазначає, що відповідно до приписів ЗУ «Про державну службу» результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для субєкта призначення.

Субєкт призначення протягом 10 календарних днів зобовязаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Проте у поданні голови дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ Держпраці у Харківській області взагалі не зазначено дати його складання (а.с.54).

Судом встановлено, що матеріали, надані представником відповідача, не відповідають вимогам закону щодо оформлення дисциплінарної справи, а саме відсутні докази, що підтверджують відомості про дату і місце формування дисциплінарної справи, характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.

Тобто, надані представником копії документів не можуть вважатися дисциплінарною справою у розумінні норм Закону України "Про державну службу".

Окрім того, представником позивача у судовому засіданні надано пояснення, що про існування дисциплінарного провахардження щодо нього йому не було відомо.

В матеріалах дисциплінарної справи відсутні докази щодо ознайомлення позивача з наказом про відкриття дисциплінарного провадження від 02.12.2016 року №01.01-07/1432.

Доказів протилежного представником відповідача до суду не надано, зокрема, не надано акту про відмову в ознайомленні з зазначеним наказом.

Статтею 76 Закону України "Про державну службу" передбачено право державного службовця на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Судом встановлено, що позивач був позбавлений права ознайомитися із матеріалами дисциплінарної справи, надати пояснення, додаткові пояснення та матеріали, зауваження до висновку, заявити клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, тощо.

При цьому оскаржуваний наказ винесено відповідачем із посиланням на подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління Держпраці у Харківській області (без дати формування), доказів належного оформлення та існування якого до суду не надано.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про державну службу" державний службовець, серед іншого, має право на оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності, безперешкодне ознайомлення з документами про проходження ним державної служби, у тому числі висновками щодо результатів оцінювання його службової діяльності.

Згідно з приписами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Критерій прийняття рішення, вчинення (невчинення) дії обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб'єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов'язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, висновки експертів тощо. Суб'єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків.

Суд зазначає, що при прийнятті оскаржуваного рішення суб'єктом владних повноважень порушено принцип обґрунтованості, а саме не досліджено пояснення позивача у межах дисциплінарного провадження, чим порушено право ОСОБА_5, передбачене ст. 75 Закону України "Про державну службу".

Щодо прийняття рішення з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення - цей критерій випливає з принципу гласності прийняття рішень та означає, що суб'єкт владних повноважень повинен застосовувати його, приймаючи рішення, що матиме вплив на права, свободи чи інтереси особи, особливо, якщо це рішення може мати несприятливі наслідки для особи. Особа, щодо якої приймають рішення, має право бути вислуханою суб'єктом владних повноважень: вона може наводити обставини та докази на їх підтвердження, правові аргументи тощо. Принцип гласності також вимагає від суб'єкта владних повноважень забезпечити особі доступ до інформації про обставини, які можуть бути покладені в основу рішення. Принцип гласності включає право особи на допомогу з боку суб'єкта владних повноважень у вигляді роз'яснення її прав, процедур тощо, а також право на захист, право мати представника, право знати про рішення, прийняте суб'єктом владних повноважень.

Судом встановлено, що позивач був позбавлений прав, визначених законом про державну службу, а саме: мати представника, ознайомитися із матеріалами дисциплінарної справи після відкриття дисциплінарного провадження, тощо.

Під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень суди незалежно від підстав, наведених у позовній заяві, повинні перевіряти їх відповідність усім зазначеним вимогам (пункт 1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ" від 6 березня 2008 року № 2).

Встановлення невідповідності діяльності суб'єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності може бути підставою для задоволення адміністративного позову

Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що при прийнятті оскаржуваного рішення (наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності) відповідачем порушено вимоги Закону України "Про державну службу" та статті 2 КАС України, у зв'язку з чим суд приходить до висновку про визнання його протиправним.

Відповідно до ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково, у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення.

Тобто, спосіб захисту має враховувати суть правопорушення, допущеного суб'єктом владних повноважень - відповідачем.

Відповідно до правової позиції палати в адміністративних справах Верховного Суду України, викладеної у постанові від 24.01.2006 року, суд має обрати спосіб захисту права, який би гарантував дотримання і захист прав, свобод, інтересів від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до приписів ч.1 ст.244-2 КАС України (в редакції Закону України "Про забезпечення права на справедливий суд" №192-VIII від 12.02.2015 року) висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обовязковим для всіх субєктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про те, що належним способом відновлення порушеного права позивача, а також із метою усунення порушень, допущених відповідачем у спірних правовідносинах, є скасування наказу № 11.-03/45 від 06.02.2017 року про накладання на начальника відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного Управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_5 дисциплінарного стягнення у вигляді догани прийнятого в.о. Головного Управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_3.

За приписами ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 КАС України.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.94 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 2, 9, 71, 94, 159, 160-163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_5 до Головного Управління Держпраці у Харківській області, треті особи: в.о. Головного Управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_3, Національне агентство з питань державної служби про визнання незаконними та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ № 11.-03/45 від 06.02.2017 року про накладання дисциплінарного стягнення на начальника відділу розслідування, аналізу та обліку аварій та виробничого травматизму Головного Управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_5 у вигляді оголошення догани.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного Управління Держпраці у Харківській області на користь ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 640 грн. (шістсот сорок) грн.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 13 квітня 2017 року.

Суддя Полях Н.А.