Справа № 810/630/17
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2017-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

10 лютого 2017 року 810/630/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві позовну заяву гр. ОСОБА_1 до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Київській області, третя особа: ТОВ «Агропромислова фірма «ЖУЛЯНИ» про скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Гр. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати рішення про державну реєстрацію зміни відомостей про учасників ТОВ «Агропромислова фірма «ЖУЛЯНИ» у частині зміни розмірів часток учасників в статутному капіталі та рішення про державну реєстрацію нової редакції статуту ТОВ «Агропромислова фірма «ЖУЛЯНИ» .

Відповідно до ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи немає підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з даним позовом, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки поданий позов не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства з наступних підстав.

З позовної заяви та доданих до неї матеріалів слідує, що позивач є одним із засновників ТОВ «Агропромислова фірма «ЖУЛЯНИ» відповідно до цивільного законодавства.

На думку позивача, прийняті Управлінням державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Київській області рішення є протиправними, оскільки даними рішеннями змінився розмір його частки у товаристві, він жодних документів про продаж належної йому частки у статутному капіталі не підписував, а підпис на документах, що містяться в реєстраційній справі, підроблений.

За таких обставин позивач вважає, що оскаржувані рішення підлягають скасуванню з огляду на відсутність підстав для їх внесення.

Суд, розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, зазначає наступне.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12.10.1978 у справі Zand v. Austria вказав, що словосполучення встановлений законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття суд, встановлений законом у частині першій статті 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з <…> питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів <…>. З огляду на це не вважається судом, встановленим законом орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Пред'являючи даний позов до адміністративного суду, позивач виходив з того, що спір у цій справі є публічно-правовим та належить до юрисдикції адміністративних судів.

Однак, суд роз'яснює, що такий висновок є невірним, виходячи з наступного.

Необхідною ознакою суб'єкта владних повноважень є здійсненням цим суб'єктом владних управлінських функцій щодо іншого суб'єкта, який є учасником спору.

При визначенні судової юрисдикції щодо вирішення справи необхідно виходити з характеру спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, суб'єктного складу сторін, предмету спірних правовідносин.

У той же час, зі змісту позовної заяви слідує, що позивач звернувся до суду з метою оскарження рішень про зміну відомостей про учасників товариства, оскільки дані рішення, на думку позивача, впливають на його охоронювані законом інтереси з втрати частки у статутному капіталі товариства.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції (далі адміністративна справа) переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи, правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Отже, обовязковою вимогою для визначення підсудності справи до адміністративної юрисдикції є участь у спорі в якості однієї із сторін субєкта владних повноважень та наявність публічно-правового спору між сторонами.

Термін «суб'єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (п. 7 ч. 1 ст. 3 КАС України).

Частиною 2 ст. 18 КАС України передбачено, що окружним адміністративним судам підсудні адміністративні справи, зокрема, однією зі сторін в яких є орган державної влади, інший державний орган, їх посадова чи службова особа, крім випадків, передбачених цим Кодексом, та крім справ щодо їх рішень, дій чи бездіяльності у справах про адміністративні проступки та справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам.

Згідно ст. 2 ГПК України господарський суд порушує справи за позовними заявами підприємств та організацій, які звертаються до господарського суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Відповідно до ст. 12 ГПК України господарським судам підвідомчі справи, що виникають з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи, повязаними із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи, крім трудових спорів;

справи у спорах між господарським товариством та його посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, завданих такою посадовою особою господарському товариству її діями (бездіяльністю);

Враховуючи те, що відповідно до пред'явленого позову спірні правовідносини виникли внаслідок порушення відповідачем майнових прав позивача щодо розміру частки у статутному капіталі, суд зазначає, що цей спір не є публічно-правовим, а випливає з корпоративних відносин, урегульованих Законом України «Про господарські товариства», та пов'язується з оспорюванням набуття іншою особою у власність частки у статутному капіталі, тому має вирішуватися судом за правилами ГПК України.

Аналогічну правову позицію сформульовано Верховним Судом України на спільному засіданні колегії суддів Судової палати в адміністративних справах, Судової палати у господарських справах і Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України при прийнятті постанови від 14.06.2016 в адміністративній справі № 826/4858/15 за позовом ОСОБА_2 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Державної реєстраційної служби України ОСОБА_3, держреєстратора РС ГУЮ в м. Києві ОСОБА_4, Державної реєстраційної служби України, Головного управління юстиції у м. Києві, треті особи: ТОВ «Кей-Колект» і ТОВ «Сол-Істейт», про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправними дій, скасування запису.

Цей висновок щодо застосування норм права в силу положень статті 244-2 КАС України має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Крім того, таку ж правову позицію викладено Київським апеляційним адміністративним судом у рішеннях від 06.10.2016 у справі № 810/2653/16 та від 19.10.2016 у справі № 810/2750/16.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись ст.ст. 109, 165, 186, 254 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом гр. ОСОБА_1 до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Київській області, третя особа: ТОВ «Агропромислова фірма «ЖУЛЯНИ» про скасування рішень.

Копію ухвали разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, - надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Лапій С.М.