Справа № 642/739/17
Суддя: Бенедик А.П.
Дата ухвалення: 2017-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 квітня 2017 р.Справа № 642/739/17
Суддя Харківського апеляційного адміністративного суду Бенедик А.П., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на постанову Ленінського районного суду м. Харкова від 21.03.2017р. по справі №642/739/17

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства оборони України , Харківського обласного військового комісаріату

про визнання бездіяльності, дії та рішення протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Ленінського районного суду м. Харкова від 21.03.2017р. задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства оборони України , Харківського обласного військового комісаріату про визнання бездіяльності, дії та рішення протиправними та зобов'язання вчинити певні дії.

На зазначену постанову суду Міністерством оборони України подано апеляційну скаргу.

Подана апеляційна скарга не відповідає вимогам ч. 6 ст.187 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а тому, відповідно до вимог ч. 1 ст.108 КАС України, має бути залишена без руху, виходячи з наступного.

Як встановлено частиною 6 статті 187 КАС України, до апеляційної скарги додається, серед іншого, документ про сплату судового збору.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України "Про судовий збір".

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць станом на 01 січня 2017 року - 1600 грн. 00 коп.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано: фізичною особою слід сплатити 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн.)

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну вимогу немайнового характеру, становить 704 (сімсот чотири) грн. 00 коп.

Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Системний аналіз частини першої статті 6 та частини другої статті 162 КАС України дає підстави для висновку, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов'язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою.

Вказана правова позиція відповідає правовій позиції Верховного Суду України, що викладена у постанові від 14.03.2017 року по справі № п/800/559/16.

Враховуючи, що оскаржуваним рішенням суду вирішено дві вимоги немайнового характеру, одна з яких про скасування рішення Комісії Міністерства оборони України, оформлене пунктом 12 протоколу №118 від 29.12.2016 року, а інша - про визнання протиправною бездіяльності Міністерства оборони України та зобов'язання прийняти рішення, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги становить 1408 (одна тисяча чотириста вісім) грн. 00 коп.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір", апелянт не віднесений до осіб, звільнених від сплати судового збору, а тому судовий збір повинен бути сплачений на загальних умовах.

Як вбачається з матеріалів справи, заявником до апеляційної скарги не додано доказів сплати судового збору у визначеному законом розмірі. Натомість, в апеляційній скарзі заявник просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення. В обґрунтування клопотання вказує, що є бюджетною установою та враховуючи тривалу процедуру отримання коштів на момент подачі апеляційної скарги судовий збір не сплачено з об'єктивних та незалежних причин через відсутність бюджетних коштів.

Дослідивши клопотання, суд дійшов висновку про його необґрунтованість, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір", згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З наведених положень Закону вбачається, що їх застосування підлягає виключно до осіб, рівень статків яких обмежений, для усунення для таких осіб перешкод фінансового характеру для доступу до правосуддя. Інших (ніж незадовільний майновий стан особи) підстав законодавством не визначено.

Таким чином, фактично єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан скаржника. Доказів незадовільного майнового стану відповідача, що спричиняє неможливість сплати судового збору матеріали справи не містять.

Обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Наведене узгоджується із правовою позицією Вищого адміністративного суду України, яка викладена у постанові Пленуму від 05.02.2016 року №2 "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору". Таку ж позицію підтримав Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 25.09.2015 року по справі К/800/41360/15(№ 2а-10730/10/1570)

Також, відсутність бюджетного фінансування не є підставою для звільнення скаржника від законодавчо встановленого обов'язку зі сплати судового збору. Зазначена позиція також відповідає висновкам Європейського суду з прав людини у рішенні по справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" від 18 жовтня 2005 року (заява № 70297/01).

Крім того, відповідно до пункту 2 Прикінцевих положень Закону України від 22.05.2015 року №484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", зобов'язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Вищенаведене узгоджується із правовою позицією Верховного суду України, що викладена в ухвалі від 25.09.2015 року по справі №21-5401а15.

Виходячи з наведеного, вказані заявником апеляційної скарги обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Інших доказів, щодо наявності підстав для відстрочення сплати судового збору або інших поважних причин, які б позбавляли можливості сплатити судовий збір заявником апеляційної скарги надано не було.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 49 КАС України, особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов'язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень ст. 187 КАС України процесуальним обов'язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Виходячи з наведеного, заявлене клопотання є необґрунтованим, тому не підлягає задоволенню.

Зазначені недоліки апеляційної скарги мають бути усунені шляхом направлення до Харківського апеляційного адміністративного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору на реквізити: отримувач - УДКСУ в Основ'янському районі м. Харкова, МФО 851011, , банк : ГУ ДКСУ в Харківській області, рахунок - 1011, код класифікації доходів бюджету - 22030001, код ЄДРПОУ Харківського апеляційного адміністративного суду 34331173 в розмірі згідно зі ст.4 Закону України "Про судовий збір".

Згідно ч. 5 ст. 189 КАС України встановлено, що до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 цього Кодексу.

У відповідності до приписів пункту 1 частини 3 статті 108 КАС України, у разі неусунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги остання буде повернута апелянту.

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на постанову Ленінського районного суду м.Харкова від 21.03.2017р. по справі №642/739/17 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України , Харківського обласного військового комісаріату про визнання бездіяльності, дії та рішення протиправними та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати Міністерству оборони України для усунення недоліків поданої апеляційної скарги десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз'яснити Міністерству оборони України, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня отримання її копії, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Суддя: (підпис) Бенедик А.П.