Справа № 813/367/17
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2017-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

10 квітня 2017 року справа № 813/367/17

зал судових засідань № 6

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

секретар судового засідання Жовковська Ю.В.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом публічного акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до Державної екологічної інспекції у Львівській області про визнання протиправними дій, -

в с т а н о в и в :

публічне акціонерне товариство «ДТЕК Західенерго» звернулося до суду з позовом до Державної екологічної інспекції у Львівській області, в якому просить визнати дії відповідача в частині проведення розрахунку величини прямих збитків від 21.06.2016 за результатами перевірки 26.05.2014 протиправними.

Представник позивача подав до суду клопотання від 15.02.2017 №82/225 про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що розрахунок збитків, заподіяних державі внаслідок загибелі риби на Добротвірському водосховищі, складений на підставі актів відбору проб та протоколів вимірювання складу вод за результатами перевірки від 26.05.2014, тобто лише через 32 місяці з моменту реалізації відповідачем владних повноважень. Позивач вважає, що вказані документи складені з численними порушеннями законодавства, оскільки форми документів змінені вручну, використано бланки, які на момент проведення перевірки втратили чинність, а нові доповнені додатковими рядками. Позивач також вказує на те, що не мав можливості ознайомитися з підставами проведення перевірки та встановити законність таких підстав. Також зазначає, що перевірка проводилась без участі представників позивача. Вказане клопотання обґрунтоване також тим, що на думку позивача, спірні правовідносини виникли між сторонами лише після звернення відповідача з позовом до господарського суду Львівської області. 12.01.2017 позивач отримав ухвалу суду про порушення провадження у справі про стягнення збитків. Тому, позивач вважає, що він не знав та не міг знати про те, що складені під час проведення перевірки документи будуть використані для нарахування та стягнення збитків, оскільки сама перевірка та складені документи порушували вимоги законодавства, оскаржувати дії відповідача не було необхідності. З цих підстав, позивач просив визнати поважними причини пропуску строків звернення до суду з позовом.

В свою чергу, представник відповідача подала клопотання від 02.03.2017 про залишення позовної заяви без розгляду у звязку з пропуском позивачем строку звернення до суду. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що 26.05.2014 відповідач провів держконтроль з питань дотримання вимог природоохоронного законодавства по факту загибелі риби, в результаті якого складено акт №684/05/613. Службою безпеки України в ході кримінального провадження встановлено, що до загибелі риби призвела діяльність відокремленого підрозділу Добротвірська ТЕС ПАТ «ДТЕК Західенерго». Крім цього, відповідач зазначає, що після встановлення винних у загибелі риби у процесі кримінального провадження, проведено розрахунок прямих збитків згідно з Методикою розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, затвердженим наказом Мінприроди від 18.05.1999 на суму 4920314,00грн. Відповідач 27.01.2016 скерував позивачу претензію №257 про добровільне відшкодування збитків. На думку представника відповідача, строк звернення до суду є пропущеним, оскільки про нарахування збитків позивач дізнався в лютому 2016 року, отримавши претензію з розрахунком, і саме з цього моменту починається перебіг шестимісячного строку звернення до суду. З цих підстав, відповідач просив суд залишити позовну заяву без розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні клопотання підтримав, просив визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду та відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача в судовому засіданні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду підтримала. Просила суд залишити позовну заяву без розгляду, у звязку з пропуском позивачем строку звернення до адміністративного суду без поважних причин та відповідно відмовити в задоволенні клопотання представника позивача про визнання поважними причин пропуску строків звернення до суду.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши клопотання представника позивача про визнання поважними причин пропуску строків звернення до адміністративного суду та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з такого.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого вказаним Кодексом або іншими законами. Згідно з ч. 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обовязкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання вказаних строків впливає на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обовязків.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, може звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Перебіг строку звернення до суду починається з моменту, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права.

Суд встановив, що позивач оскаржує дії відповідача щодо проведення розрахунку величини прямих збитків від 21.06.2016 за результатами перевірки, яка відбулась 26.05.2014.

Згідно з штампом реєстрації вхідної кореспонденції суду на позовній заяві така подана позивачем 27.01.2017. В клопотанні представника позивача вказано, що про порушення свого права позивач дізнався 05.02.2016, отримавши від відповідача претензію №257 від 27.01.2016 з розрахунком від 21.01.2016. Вказана обставина визнана представником позивача в судовому засіданні.

Таким чином, позивач пропустив 6-місячний строк звернення до суду.

Суд, оцінюючи поважність причин пропуску строків звернення до суду, встановив наступне.

Статтею 100 КАС України передбачено можливість визнання судом причин пропуску строку звернення до суду поважними. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Позивач обґрунтовує причини пропуску строків звернення до суду тим, що, на його думку, спірні відносини виникли між сторонами лише після отримання позивачем 12.01.2017 ухвали господарського суду Львівської області у справі №914/48/17 від 10.01.2017 про порушення провадження за позовом Державної екологічної інспекції у Львівської області про стягнення збитків з ПАТ «ДТЕК Західенерго». До цього часу, позивач вважає, що не знав та не міг знати, що складені під час перевірки документи та відібрані проби будуть використані для нарахування та стягнення збитків, оскільки позивач вважав документи, складені за результатами її проведення, протиправними.

Проте, суд вважає, що вказані позивачем аргументи не відповідають фактичним обставинам у справі, виходячи з такого.

Як встановив суд та не заперечується сторонами, позивач 05.02.2016 отримав від відповідача претензію №257 від 27.01.2016 про відшкодування збитків у сумі 4920314,00 грн., заподіяних державі порушенням вимог природоохоронного законодавства (надалі претензія), до якої додано розрахунок від 21.01.2016 величини прямих збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок скиду вод з перевищенням температурних показників відокремленим підрозділом «Добротвірська ТЕС» ПАТ «ДТЕК Західенерго» у Добротвірське водосховище, на території Прибужанської сільської ради Камянко Бузького району Львівської області, проведений відповідно до акта №684/05/613 від 26.05.2014 та листа Управління СБ України у Львівській області №62/6/2-39 від 06.01.2016 (надалі розрахунок).

Із змісту претензії вбачається, що така надіслана з метою досудового врегулювання господарського спору у звязку з тим, що позивач наніс збитки рибному господарству у вигляді загибелі риби внаслідок скиду води з перевищеними температурними показниками у Добротвірське водосховище. Розрахунок величини прямих збитків проведено за відповідною методикою, які становлять 4920314, 00 грн.

У звязку з наведеним, позивачу запропоновано в добровільному порядку відшкодувати збитки, завдані навколишньому природному середовищу. В разі відмови від добровільного відшкодування шкоди або неповідомлення розгляду претензії в порядку, визначеному ст.ст. 7-9 ГПК України буде заявлено позов до господарського суду Львівської області.

В свою чергу, у розрахунку наведено обґрунтування величини збитків по Добротвірському водосховищі.

Таким чином, аналіз претензії та розрахунку вказують на те, що позивач достатньо обізнаний про зміст порушення, можливість досудового врегулювання господарського спору, а також правові наслідки претензії.

Це підтверджується також і тим, що позивач звернувся до відповідача з листом від 08.02.2016 №82/291, в якому з метою розгляду претензії, просить надати результати інструментально лабораторного контролю, докази, що підтверджують загибель риби, копію акта №684/05/613, копію листа Управління СБ України у Львівській області №62/6/2-39 від 06.01.2016, відповідно до якого проведено розрахунок заподіяних збитків, підтвердження ринкової вартості загиблої риби.

На вказаний лист відповідач надав відповідь від 09.03.2016 №09-976 про надання всіх запитуваних документів, які позивач отримав 14.03.2016.

Таким чином, з 14.03.2016 у позивача існували необхідні документи, які давали можливість звернутися до адміністративного суду з відповідним позовом.

Крім цього, в судовому засіданні представник позивача повідомив, що з претензією, з розрахунком та діями відповідача по проведенню розрахунку величини прямих збитків, позивач не погоджувався з моменту отримання претензії та розрахунку, тобто з 05.02.2016.

З огляду на це, в суду немає сумнівів, що позивач мав можливість звернутися до адміністративного суду з відповідним позовом в межах строків звернення, встановлених ч.2 ст. 99 КАС України.

Припущення позивача про те, що документи, складені за результатом проведеної відповідачем перевірки, не будуть використані для нарахування та стягнення збитків, оскільки такі, на думку позивача, є протиправними, не можуть вважатися поважними причинами пропуску строків звернення до суду, і свідчать про бездіяльність позивача щодо судового захисту порушеного, на його думку, права.

Суд в контексті розгляду питання про поважність причин пропуску строків звернення до суду та відповідно наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду враховує також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства» від 22.10.1996 та «Девеєр проти Бельгії» від 27.02.1980, згідно з якими право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав.

Згідно з принципом юридичної визначеності та, зокрема, враховуючи рішення Європейського суду з прав людини від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» (заява №23436/03), суд зазначає, що ст.99 КАС України, визначені строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Крім цього, суд враховує правову позицію викладену у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Іліан проти Туреччини» згідно з якою, правило встановлення обмежень доступу до суду, у зв'язку з пропуском строку звернення, повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання необхідно звертати увагу на обставини справи.

З врахуванням викладеного, суд вважає, що підстави для визнання поважними причин пропуску строків звернення до суду відсутні. З огляду на це, в задоволенні клопотання позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду необхідно відмовити.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду без поважних причин.

Відповідно до п.9 ч.1 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Враховуючи те, що суд не знайшов підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, суд вважає, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у звязку з пропуском позивачем строку звернення до суду без поважних причин необхідно задовольнити, а позовну заяву публічного акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до Державної екологічної інспекції у Львівській області про визнання протиправними дій - залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, п. 9 ч.1 ст. 155, ст.ст. 160, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

в задоволенні клопотання представника позивача про визнання поважними причин пропуску строків звернення до адміністративного суду відмовити.

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву публічного акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до Державної екологічної інспекції у Львівській області про визнання протиправними дій залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя А.Г. Гулик