Справа № 826/13846/16
Суддя: Бєлова Л.В.
Дата ухвалення: 2017-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

10 квітня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Безименна Н.В..,

Глущенко Я.Б.

за участю секретаря судового засідання: Панчук А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу позивача - Приватного акціонерного товариства «Київрічсервіс» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 січня 2017 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Київрічсервіс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2016 року позивач, Приватне акціонерне товариство «Київрічсервіс», звернулись до суду першої інстанції з адміністративним позовом у якому просили скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві №221/16/10/26-8/2308/02/2 від 23 серпня 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 січня 2017 року у задоволенні позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 січня 2017 року та прийняти нову, якою у задоволенні позовних вимог - відмовити. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі депутатського звернення народного депутата України Лінько Д.В. від 31 травня 2016 року №05-305 та наказу (розпорядження) ДАБІ України від 08 вересня 2015 року №976, директором Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Горбаченко Л.А. було видано направлення від 05 серпня 2016 року для здійснення головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Капустіним В.О. позапланової перевірки на території ресторанно-готельного комплексу «Червона Калина» в парку «Дружби Народів» на просп. Ватутіна, 7 у Деснянському районі м. Києва в період з 11 серпня 2016 року по 17 серпня 2016 року.

За наслідками проведення перевірки були складені:

- акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 11 серпня 2016 року;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11 серпня 2016 року, яким встановлено, що директор ПрАТ «Київрічсервіс» не допустив на об'єкт ресторанно-готельного комплексу «Червона Калина» для проведення позапланової перевірки головного інспектора будівельного нагляду Капустіна Віктора Олександровича;

- протокол правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11 серпня 2016 року про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об'єкті ресторанно-готельного комплексу «Червона Калина» (база відпочинку «Волна») на просп. Ватутіна 7 в парку Дружби Народів у Деснянському районі м. Києва виявлено порушення, а саме - директор ПрАТ «Київрічсервіс» Головатенко Петро Іванович не допустив на об'єкт перевірки ресторанно-готельного комплексу "Червона Калина" посадову особу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві головного інспектора будівельного нагляду Капустіна Віктора Олександровича. Відповідальність за встановлені порушення передбачена п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

23 серпня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Капустіним В.О. прийнято постанову №221/16/10/26-8/2308/0212 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою накладено штраф в розмірі 14500 грн.

Вважаючи, що його права та законні інтереси порушено, позивач звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом.

Даючи правову оцінку вищевикладеним обставинам, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що суд першої інстанції вірно виходив з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України встановлено, що основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме:

- здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури;

- внесення Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України пропозицій щодо формування політики із відповідних питань.

Поняття державного архітектурно-будівельного контролю міститься у частині першій статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та означає сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За змістом статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" дія цьогоЗакону поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів: контролю органами державної фіскальної служби; валютного контролю; державного експортного контролю; контролю за дотриманням бюджетного законодавства; банківського нагляду; державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції; державного нагляду за дотриманням вимог ядерної безпеки; державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації; при проведенні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, прокурорського нагляду, досудового слідства і правосуддя, державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення.

Поняття державного нагляду (контролю) міститься у статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та означає діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Отже, державний нагляд (контроль) повинен здійснюватися уповноваженими органами центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів в межах повноважень передбачених законом.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно зі п. 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Так, спірну позапланову перевірку проведено на підставі депутатського звернення народного депутата України Лінько Д.В. від 31 травня 2016 року №05-305 адресованого Голові Дердавної архітектурно-будівельної інспекції України Кудрявцеву О.В. - щодо порушення ПрАТ «Київрічсервіс» будівельних норм.

Відповідно до п. 7 Порядку строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу (розпорядження) ДАБІ України від 08 вересня 2015 року №976, директором Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Горбаченко Л.А. було видано направлення від 05 серпня 2016 року для здійснення головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Капустіним В.О. позапланової перевірки на території ресторації «Червона Калина» в парку «Дружби Народів» на просп. Ватутіна, 7 у Деснянському районі м. Києва в період з 11 серпня 2016 року по 17 серпня 2016 року.

Посадова особа відповідача 11 серпня 2016 року здійснив виїзд на об'єкт перевірки, а саме на територію ресторації «Червона Калин» у парку «Дружби Народів» на просп. Ватутіна, 7 у Деснянському районі м. Києва.

Сторонами не заперечується, що посадовою особою відповідача пред'явлено службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

У направленні на проведення позапланової перевірки від 05 серпня 2016 року зазначено, що строк дії направлення - 11 серпня 2016 року до 17 серпня 2016 року.

Колегія суддів звертає увагу на те, що вищевказані дати визначають строк дії направлення, а не термін проведення перевірки. Так, термін проведення перевірки може бути встановлено лише по її закінченню.

Більш того, строк дії направлення - 11 серпня 2016 року до 17 серпня 2016 року - не перевищує 5 робочих днів, як встановлено п. 7 Порядку. Так, 13 серпня 2016 року та 14 серпня 2016 року припадають на вихідні дні - субота та неділя.

Судом першої інстанції встановлено, що перед здійсненням перевірки на об'єкті посадовій особі відповідача запропоновано розписатись у книзі обліку перевірок, що і було зроблено головним інспектором Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві.

Згідно з п. 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, які мають право бути присутніми під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 17, 18 Порядку визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки складається протокол разом з приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках та підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 21 Порядку якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Пункт 14 Порядку № 553 визначає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт.

Судом першої інстанції встановлено, що посадовими особами ПрАТ «Київрічсервіс» не допущено його для проведення перевірки, у результаті чого складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 11 серпня 2016 року. У акті зазначено, що позивач відмовився від отримання та підпису вказаного акту.

Внаслідок цих обставин, відповідач направив ПрАТ «Київрічсервіс» спірний акт поштою, що сторонами не заперечується.

Згідно з ч. 2 ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування несуть відповідальність за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій у вигляді штрафу у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Колегія суддів звертає увагу на те, що запис у книзі обліку перевірок ПрАТ «Київрічсервіс» не може бути належним та допустимим доказом факту проведення посадовою особою позивача перевірки, так як не засвідчує результати цієї перевірки, а лише вказує на прибуття відповідної особи на підприємство з метою проведення позапланово заходу контролю.

Крім зазначеного, суд апеляційної інстанції не бере до уваги доводи позивача про те, що директор ПрАТ «Київрічсервіс» є не уповноваженою особою для допуску контролюючих органів до перевірки ресторанно-готельного комплексу «Червона Калина», так як позивачем не заперечується належність зазначеного об'єкту ПрАТ «Київрічсервіс» на праві власності.

Так, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач, приймаючи спірну постанову діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи викладене, з'ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Київрічсервіс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Приписами ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яке ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст.. 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Колегія суддів дійшла висновку, що постанова суду першої інстанції ухвалена з дотриманням норм процесуального та матеріального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, у зв'язку з чим підстав для скасування постанови суду першої інстанції не вбачається.

На підставі викладеного, враховуючи, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, керуючись ст. ст. 160, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київрічсервіс» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 січня 2017 року - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 січня 2017 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів, відповідно до вимог ст. 212 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст виготовлено 10.04.2017

Головуючий суддя Л.В.Бєлова

Судді Н.В. Безименна,

Я.Б. Глущенко

Головуючий суддя Бєлова Л.В.

Судді: Глущенко Я.Б.

Безименна Н.В.