Справа № 810/2497/16
Суддя: Кузьменко В. В.
Дата ухвалення: 2017-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/2497/16 Головуючий у 1-й інстанції: Панченко Н. Д.
Суддя-доповідач: Кузьменко В. В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2017 року м. Київ

Колегія Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Степанюка А. Г.,

за участю секретаря Видмиденко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави до Погребської сільської ради Броварського району Київської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Національного агентства з питань запобігання корупції та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення, за апеляційною скаргою Прокуратури Київської області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 13.12.2016, -

В С Т А Н О В И Л А:

Керівник Броварської місцевої прокуратури Київської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави до Погребської сільської ради Броварського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення Погребської сільської ради Київської області від 24.09.2015 №2241-49 «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність».

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 13.12.2016 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, прокуратура Київської області подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції, як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ст. 202 КАС України, суд апеляційної інстанції скасовує рішення суду першої інстанції та ухвалює нове якщо встановить порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що Погребською сільською радою Броварського району Київської області спірне рішення прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України.

З матеріалів справи вбачається, що 24.09.2015 року Погребською сільською радою Броварського району Київської області було прийнято рішення № 2241-49-VI «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність», яким ОСОБА_2 надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,0300 га для ведення особистого селянського господарства, що прилягає до земельної ділянки, яка знаходиться у його власності та розташована за адресою: АДРЕСА_1.

ОСОБА_2, будучи депутатом Погребської сільської ради перед голосування за оспорюване рішення не повідомив сесію про наявність у нього конфлікту інтересів, чим порушив вимоги статтей 28 та 35 Закону України «Про запобігання корупції» та статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Апелянт вважає, що прийняття депутатами Погребської сільської ради рішення від 24.09.2015 №2241-49 за умов неповідомлення ОСОБА_2 про конфлікт інтересів свідчить про його протиправність та є підставою для його скасування.

Надаючи правову оцінку обставинам справи судова колегія зазначає наступне.

Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 2 цього Закону місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об'єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Статтями 10, 12 вказаного Закону передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до ст. 25 Закону №280/97-ВР, якою визначено загальну компетенцію сільських, селищних, міських рад, сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Приписами статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 59-1 Закону №280/97-ВР сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Пунктом 34 ч. 1 ст. 26 Закону №280/97-ВР передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин.

Таким чином, органи місцевого самоврядування наділені повноваженнями у сфері земельних відносин на відповідній території, тому в силу цих норм Закону уповноважені приймати рішення, пов'язані із надання громадянам земельних ділянок у користування із земель комунальної власності та вирішення інших питань у галузі земельних відносин.

Згідно ст. 59 Закону №280/97-ВР, рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Згідно з статтею 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» від 07.06.2001 №2493-III посадові особи місцевого самоврядування зобов'язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України «Про запобігання корупції».

Статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» щодо конфлікту інтересів визначено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз'яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

Разом з тим, в силу положень частини 1 статті 67 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об'єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування (ч. 1 ст. 67).

Як встановлено, постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 20.04.2016 у справі №361/2016/16, залишеною без змін ухвалою Апеляційного суду Київської області від 16.05.2016, ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 статті 172-7 КУпАП (порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів) зі звільненням від адміністративної відповідальності та оголошенням усного зауваження.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що ОСОБА_2 як депутатом Погребської сільської ради Броварського району Київської області було порушено п.п. "б" п.1 ч.1 ст.3, ч.1 ст.28 Закону України "Про запобігання корупції", у зв'язку з тим, що ним не було повідомлено про наявність конфлікту інтересів під час розгляду на сесії ради рішення про надання йому дозволу на розробку землеустрою для відведення земельної ділянки у власність.

На думку апелянта, встановлення вказаним судовим рішення порушення ОСОБА_2 вимог Закону України "Про запобігання корупції" є в розумінні ст.67 вказаного Закону, підставою для визнання протиправним та скасування рішення Погребської сільської ради Київської області "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність" від 24.09.2015 №2261-49-VI.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), визначено, що потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Під реальним конфліктом інтересів розуміється суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно з частиною 2 статті 35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Отже, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, остання не має права брати участь у прийнятті відповідного рішення органом. У разі прийняття відповідного рішення з порушенням вимог Закону, останнє може бути визнане незаконними в судовому порядку.

Відповідно до протоколу 49 сесії депутатів Погребської сільської ради Броварського району Київської області від 24.09.2015, на якому було прийнято оспорюване рішення, на засіданні сесії були присутні 14 депутатів, загальний склад ради становить 18 депутатів.

З вказаного протоколу вбачається, що оспорюване рішення було прийнято одноголосно. В голосуванні приймав участь ОСОБА_2, тим самим, голосуючи «за» в своїх приватних інтересах. Отже, мав місце факт наявності конфлікту інтересів в діях ОСОБА_2

Крім того, останній визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП у зв'язку із невиконанням останнім покладених на нього Законом України «Про запобігання корупції» зобов'язань щодо повідомлення про наявність конфлікту інтересів під час прийняття рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 72 КАС України вирок суду у кримінальному провадженні або постанова суду у справі про адміністративний проступок, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалений вирок або постанова суду, лише в питаннях, чи мало місце діяння та чи вчинене воно цією особою.

Факт корупційного правопорушення встановлений судовим рішенням, яке набрало законної сили та є чинним.

Обставини, встановлені рішенням у справі №361/2016/2016 стосуються особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування, яка брала участь у прийнятті оскаржуваного рішення.

При цьому відповідач оспорюване рішення не скасував, у зв'язку із чим прокурор звернувся до суду із даним позовом про його скасування в судовому порядку.

За таких обставин, колегія суддів вважає висновок суду першої інстанції, щодо відсутності підстав для скасування рішення Погребської сільської ради Київської області "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність" від 24.09.2015 №2261-49-VI помилковим.

Висновки суду першої інстанції про те, що голос ОСОБА_2 при прийнятті оскаржуваного рішення не був вирішальний, а тому підстав для скасування рішення ради немає, колегія суддів вважає помилковим, оскільки в процесі судового розгляду встановлено, що оскаржуване рішення прийняте сільською радою з порушенням вимог Закону України «Про запобігання корупції».

З огляду на зазначені вище обставини, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційної скарги, відповідно до вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду, врахувавши ст. 8 КАС України, відповідно до якої суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, судова колегія вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, через що постанову суду першої інстанції слід скасувати.

Керуючись ст.ст. 8, 12, 41, 160, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 212, 254 КАС України, п. 2, 3, 4, 5, 6, 9 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 року № 7 колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Прокуратури Київської області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 13.12.2016 у справі за адміністративним позовом керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави до Погребської сільської ради Броварського району Київської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Національного агентства з питань запобігання корупції та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 13.12.2016 - скасувати та постановити нову якою позовні вимоги Керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Погребської сільської ради Київської області "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність" від 24.09.2015 №2261-49-VI.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

А. Г. Степанюк

Повний текст постанови виготовлено 18.04.2017

Головуючий суддя Кузьменко В. В.

Судді: Степанюк А.Г.

Василенко Я.М.