Справа № 815/665/17
Суддя: Завальнюк І. В.
Дата ухвалення: 2017-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/665/17
УХВАЛА

13 квітня 2017 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Завальнюка І.В.,

за участю секретаря Маковейчук Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа Інет» до Головного управління Держпраці в Одеській області про скасування припису,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом, в якому просить скасувати припис від 11.07.2016 № 618-1000.

На обговорення учасників процесу судом поставлено питання про залишення адміністративного позову без розгляду у звязку із пропуском строку на звернення до суду із даними вимогами.

В судовому засіданні представники позивача проти залишення адміністративного позову без розгляду заперечували, зважаючи на те, що строк звернення до суду позивачем не пропущений, оскільки позивач скористався правом адміністративного оскарження припису, звернувшись 14.07.2016 до начальника НУ Держпраці в Одеській області ОСОБА_1 із запереченнями до акту перевірки та 05.08.2016 із відповіддю на припис від 11.07.2016 № 618-1000. Крім того, позивач 27.12.2016 вже звертався до суду із аналогічним позовом, який було залишено без руху, а в подальшому повернуто у звязку із не усуненням виявлених судом недоліків у відведений строк.

Представник Головного управління Держпраці в Одеській області в судовому засіданні пояснив, що оскаржуваний припис від 11.07.2016 № 618-1000 отримано особисто директором ОСОБА_2 11.07.2016, у звязку із чим позивачем пропущений шестимісячний строк на звернення до суду із даними позовними вимогами.

Вислухавши думки представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що ТОВ «Альфа Інет» пропущений строк на звернення до суду із даними позовними вимогами без поважних причин.

З огляду на матеріали справи, з 04.07.2016 по 11.07.2016 посадовою особою ГУ Держпраці в Одеській області головним державним інспектором відділу нагляду на транспорті та звязку управління нагляду в промисловості і на обєктах підвищеної небезпеки ОСОБА_3 у присутності директора ТОВ «Альфа Інет» ОСОБА_2 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки на ТОВ «Альфа Інет» за адресою: м. Одеса, вул. Композитора Ніщинського, 38.

Перевіркою встановлено 25 порушень вимог законодавства, які відображені в акті перевірки від 11.07.2016, та на підставі чого складено припис від 11.07.2016 № 618-1000, копію якого отримано особисто директором ТОВ «Альфа Інет» ОСОБА_2 11.07.2016 (а.с.75 зворотній бік).

Згідно з ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 99 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За правилами ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Крім того, згідно з п.9 ч.1 ст.155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Аналіз наведених норм показав, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважною і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Обставини, з якими сторона пов'язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, доводяться стороною або встановлюються судом на підставі позовної заяви та доданих до неї документів.

При цьому загальні правила, закріплені у вищенаведеній нормі адміністративного процесуального законодавства, передбачають обчислення строку звернення до суду за захистом прав, свобод чи інтересів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення цих прав, свобод, інтересів.

Водночас, у разі вирішення спору у досудовому порядку, обчислення строку звернення до суду починається з дня, коли особа дізналась про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду відповідної скарги.

Так, предметом спору у цій справі є складений за результатами перевірки припис від 11.07.2016 № 618-1000, який отримано повноважним представником ТОВ «Альфа Інет» 11.07.2016, у звязку із чим шестимісячний строк на оскарження вказаного акту індивідуальної дії спливає через шість місяців - 11.01.2017, тоді як позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом 03.02.2017.

В судовому засіданні представник позивача пояснив, що на його погляд строк звернення до суду із вимогою про оскарження припису від 11.07.2016 № 618-1000 не пропущений, оскільки ТОВ «Альфа Інет» скористалося досудовим порядком вирішення спору. Зокрема, 14.07.2016 підприємством подано начальнику ГУ Держпраці в Одеській області заперечення (вих. № 12) на акт перевірки від 11.07.2016, а 05.08.2016 відповідь на припис (вих. № 014).

Згідно з ч.4 ст.99 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень.

Цей строк є спеціальним і застосовується також у випадках, коли він спливає раніше, ніж загальний шестимісячний строк. Моментом, з якого обчислюється цей строк, є момент, коли позивач дізнався про рішення за результатами розгляду його скарги.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно з ст.21 вказаного Закону суб'єкт господарювання має право звернутися до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду щодо оскарження рішень органів державного нагляду (контролю).

У разі надходження такого звернення суб'єкта господарювання відповідний центральний орган виконавчої влади зобов'язаний розглянути його в установленому законом порядку.

Крім того, відповідно до Конвенцій Міжнародної організації праці N 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованої Законом України від 08.09.2004 N 1985-IV, та N 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованої Законом України від 08.09.2004 N 1986-IV, Законів України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", "Про охорону праці", підпункту 41 пункту 4 Положення про Міністерство надзвичайних ситуацій України, затвердженого Указом Президента України від 06.04.2011 N 402, Положення про Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки України, затвердженого Указом Президента України від 06.04.2011 N 408, пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 28.04.2009 N 413 "Про затвердження критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері промислової безпеки та охорони праці і визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю)" та з метою впорядкування організації та здійснення державного нагляду Державною службою гірничого нагляду та промислової безпеки України та її територіальними органами розроблено Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, яке затверджено наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 11.08.2011 N 826.

Положення встановлює процедуру проведення перевірок під час здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законів та інших нормативно-правових актів з питань промислової безпеки, охорони праці, безпечного ведення робіт юридичними та фізичними особами, які відповідно до законодавства використовують найману працю (п.1.2).

Це Положення поширюється на посадових осіб Держгірпромнагляду України та його територіальні органи, міністерства, центральні та місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, суб'єктів господарювання, які відповідно до законодавства використовують найману працю, користувачів надр (п.1.3).

Згідно з п.2.29 Положення № 826 приписи та розпорядження можуть бути оскаржені до центрального апарату Держгірпромнагляду України або до суду в установленому законодавством порядку.

Таким чином, як загальним нормативно-правовим актом - Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», так і за спеціальним - Положенням про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України передбачено досудовий порядок порядку вирішення спору в разі, коли підконтрольний субєкт не погоджується із складеним за результатами контрольних заходів приписом. Втім, законодавством такий порядок досудового вирішення спору визначається виключно у формі звернення (оскарження) до відповідного центрального органу виконавчої влади, а не до начальника територіального управління.

На підставі викладеного суд залишає поза увагою твердження представника позивача про те, що ТОВ «Альфа Інет» скористалося визначеним законом порядком досудового вирішення спору, адже ні заперечення від 14.07.2016 (вих. № 12), ні відповідь на припис 05.08.2016 (вих. № 014), які скеровані начальнику ГУ Держпраці в Одеській області, під дефініцію досудового порядку вирішення спору в розумінні ч.4 ст.99 КАС України в кореспонденції із п.2.29 Положення № 826 та ст.21 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не підпадають (на зі формою, ні за змістом).

Таким чином, в даному випадку до застосування підлягає загальний шестимісячний строк звернення до суду, передбачений ч.2 ст.99 КАС України, і позивачем не було зазначено жодної причини в обґрунтування поважності причин пропуску встановленого строку.

Крім того, суд вирішуючи питання про поважність пропущеного строку для звернення із даними вимогами, виходить із того, що перебіг позовної давності шляхом пред'явлення позову може перериватися не в разі будь-якого звернення, а здійсненого з додержанням вимог процесуального законодавства. Якщо судом у прийнятті позовної заяви відмовлено або її повернуто, то перебіг позовної давності не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подача позову з недодержанням правил підсудності.

Зазначена правова позиція була висловлена Судовою палатою у цивільних справах Верховного Суду України в постанові від 02.12.2015 р. № 6-895цс15 і є обовязковою до врахування судом відповідно до ч.1 ст.244-2 КАС України, ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Таким чином, в даному випадку попереднє звернення позивача до суду (справа № 815/133/17) жодним чином не впливає не перебіг процесуального строку на звернення до суду із даними вимогами, яке відбулося 03.02.2017.

Вирішуючи питання про поважність пропущеного строку для звернення із даними вимогами, суд також враховує низку рішень Європейського суду з прав людини, в яких зазначено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "ОСОБА_3 проти Сполученого Королівства" від 28.10.1998 зазначено, що обмеження не буде сумісним з п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., "якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та поставленою метою".

Існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

Зі змісту пункту 52 рішення випливає, що якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення.

За цих підстав Суд одноголосно постановив, що було порушення пункту 1 статті 6 Конвенції та дійшов висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції (п. 53 рішення).

У зв'язку цим, суд, враховуючи, що позивач не пояснив причини пропуску шестимісячного строку на оскарження припису від 11.07.2016, а наведені представником позивача доводи визнані судом неспроможними, - суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для поновлення ТОВ «Альфа Інте» строку на оскарження, що на переконання суду узгоджується із правомірною метою, а саме дотримання принципу правової визначеності. Натомість, поновлення пропущеного строку без наведення відповідних причин не узгоджувалось би із вказаним принципом.

Відповідно до ч.3 ст.162 КАС України якщо в ході судового розгляду справи суд встановить, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою з пропущенням установленого законом строку звернення до адміністративного суду, або викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, позовна заява залишається без розгляду.

Слід зазначити, що тривалість і правила обчислення строку звернення до суду визначаються за тими правилами, які були чинними на момент початку перебігу відповідного строку. Строк звернення до суду розпочинається і закінчується з урахуванням тієї тривалості, яка передбачалася на момент початку перебігу відповідного строку.

При цьому тривалість строку звернення до суду не змінюється залежно від того, коли було реалізоване право на позов. Відповідно тривалість строку звернення до адміністративного суду не залежить від того, коли було фактично предявлено позов.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

При викладених вище обставинах, суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, адже сутність зазначеного інституту полягає в тому, що особа, яка звертається до суду за захистом порушеного права була не в змозі зробити це внаслідок незалежних від неї обставин, зокрема, якщо цьому перешкоджала надзвичайна або невідворотна за даних умов подія. Таких обставин судом не встановлено, у звязку із чим суд вважає за необхідне в силу п.9 ч.1 ст.155 КАС України залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 99, 100, 155 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа Інет» до Головного управління Держпраці в Одеській області про скасування припису - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складено 14 квітня 2017 року.

Суддя І.В. Завальнюк