Справа № 815/1172/17
Суддя: Свида Л. І.
Дата ухвалення: 2017-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

815/1172/17

Справа № 815/1172/17

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2017 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Свиди Л. І.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Приватного підприємства «АЙТЕКС» до Одеської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача в судове засідання з’явився, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. З адміністративного позову вбачається, що позивач вважає незаконним рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів та незаконною картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів, поставлених позивачу, оскільки відповідачем безпідставно відмовлено позивачу в розмитненні товару за ціною контракту, без врахування документів, які підтверджували заявлену митну вартість товару, позивачем на вимоги митниці надавалися додаткові документи, які також не прийняті до уваги відповідачем, правомірність застосування резервного методу визначення митної вартості відповідачем не доведена, оскільки, всі порушення, визначені в рішенні про коригування митної вартості товару є не обґрунтованими.

Представник відповідача в судове засідання не з’явився. З наданих до суду заперечень на позов (аркуші справи 118-123) вбачається, що відповідач позовні вимоги не визнав, оскільки, під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару, який надійшло на адресу позивача та перевірки документів поданих до митниці для підтвердження митної вартості товару, Одеською митницею ДФС встановлені розбіжності в поданих документах та відсутність усіх відомостей щодо ціни товару, які підтверджують митну вартість товару, а надані до митниці додаткові документи розбіжності не спростували.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 КАС України суд має право розглянути справу у письмовому провадженні, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду та за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи вищевикладені приписи КАС України, неявку в судове засідання відповідача та відсутність потреби допиту свідків, експерта, суд прийшов до висновку про можливість продовження розгляду справи в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами.

Вивчивши позовну заяву та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

ПП «АЙТЕКС» зареєстроване як суб’єкт господарювання з 1999 року, основним видом діяльності підприємства є виробництво тари з пластмас, що передбачає використання плівки з полімерів стиролу у рулонах, яка імпортується позивачем (аркуші справи 98-100).

Між Приватним підприємством «АЙТЕКС» та Компанією «WINKO SHANGHAI PLASTICS CO., LTD», Китай, 17.10.2016 року укладений зовнішньоекономічний контракт №ІT17/10/2016, за яким «WINKO SHANGHAI PLASTICS CO., LTD», Китай, зобов’язалася поставляти, а ПП «АЙТЕКС» приймати та оплачувати товар. Поставка товару здійснюється окремими партіями на підставі замовлення покупця. Кількість, ціни та умови поставки на кожну партію товару вказуються в інвойсі та заявці - додатку, які є невід’ємною частиною Контракту (аркуші справи 26-32).

Відповідно до положень ст. 49, 52 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів та зборів; подавати органу доходів та зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно із ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів та зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до вимог ст. 53 Митного кодексу України одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів та зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення, а саме: декларацію митної вартості та документи що підтверджують числові значення складових митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); інвойс; платіжні або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи; копія імпортної ліцензії; страхові документи, тощо.

У разі якщо зазначені документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності), зокрема, виписку з бухгалтерської документації; каталоги, прейскуранти (прас - листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

З матеріалів справи вбачається, що митним органом виявлені розбіжності у поданих для митного оформлення документах, зокрема, відсутня будь-яка інформації щодо включення/не включення даних складових митної вартості до ціни, що була фактично сплачена, або підлягає сплаті за оцінювані товари, вага нетто в деклараціях країни відправлення відмінна від заявленої до митного оформлення, а тому відповідач вимагав від позивача надати додаткові документи, що підтверджують вартість товару.

На вимогу митного органу щодо надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів ПП «АЙТЕКС» надані: виписка з бухгалтерської документації станом на 12.01.2017 року з перекладом, специфікацію виробника від 12.01.2017 року з перекладом, довідку (висновок) ОР ТПП вих. № Our ref.CUO-c №000011 від 12.01.2017 року (строк дії 15.02.2017 року) про ціну на імпортовані з Китаю товар щодо якісних та вартісних характеристик товару, лист WINKO (про пакувальні матеріали) б/н від 12.01.2017 року з перекладом, заяву від 12.01.2017 року (вих. №012), лист ПП «АЙТЕКС» від 13.01.2017 року №01/13, лист ОР ТПП від 13.01.2017 року за №2005-05/15 щодо відсутності інформації про біржові зведення на полістирол, лист WINKO (про підтвердження ціни продажу) б/н від 12.01.2017 року з перекладом (аркуші справи 84-97).

Однак, митним органом не прийняті до уваги додаткові документи, із зазначенням що вони є непереконливими, оскільки за калькуляцією від 27.11.2016 року вартість сировини (полімери стиролу) складає 1035 та 1055 доларів США за тону, однак у відповідача наявна інформація, яка знаходиться у відкритому доступі у мережі Інтернет про рівень цін на світовому ринку полімерів стиролу на листопад 2016 року у розмірі 1300-1400 доларів США за тону, позивачем не надана інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, хоча, на думку митних органів, зазначений товар є біржовим, а тому ціна товару не підтверджена документально та підлягає коригуванню.

Відповідно до ст. 54, 55 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів та зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування, яке має містити обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування, тощо.

Відповідно до положень ст. 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із положеннями ст. 53 Митного кодексу України витребуванню підлягають додаткові документи в разі наявності розбіжностей в поданих документах, відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Незважаючи на відсутність розбіжностей в числових значеннях митної вартості товару, позивачем, на вимогу митного органу надані додаткові докази які підтверджують числове значення митної вартості товару, зокрема, виписка з бухгалтерської документації станом на 12.01.2017 року з перекладом, довідку (висновок) ОР ТПП вих. № Our ref.CUO-c №000011 від 12.01.2017 року (строк дії 15.02.2017 року) про ціну на імпортовані з Китаю товар щодо якісних та вартісних характеристик товару, лист WINKO (про пакувальні матеріали) б/н від 12.01.2017 року з перекладом, а також лист WINKO від 17.11.2016 року.

Таким чином, надані під час розмитнення позивачем товару документи підтверджують числове значення митної вартості товару, не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару, що свідчить про не правомірність висновків митного органу про наявність таких розбіжностей.

Відповідач зазначає про те, що товар, митне оформлення якого здійснював позивач, є біржовим, а тому позивач має надати інформацію біржових організацій щодо нього, однак обґрунтування таких тверджень, або посилання на будь-які докази з цього приводу відповідачем не наведені, при цьому, за даними Одеської регіональної Торгово-промислової палати інформація про біржові зведення на полістирол загального призначення виробництва Китай станом на листопад 2016 року – січень 2017 року відсутня та вартість зазначеного товару відповідає тій, що заявлена позивачем (аркуші 90, 95), однак такі документи відповідачем не прийняті до уваги.

Крім того, продавець товару в своєму листі від 02.12.2016 року також підтвердив те, що поставлений позивачу товар – плівка (Бопс) не є біржовим товаром (аркуш справи 75).

Твердження відповідача про відсутність будь-якої інформації щодо включення/не включення даних складових митної вартості до ціни, що була фактично сплачена, або підлягає сплаті за оцінювані товари також є не обґрунтованими, оскільки вони не містять конкретних даних в чому полягає невідповідність, в яких документах наявна розбіжність та чому митний орган не приймає наявні в документах калькуляції вартості товару, при цьому суд вважає що позивачем надані всі документи, які підтверджують складові митної вартості та розбіжностей вони не містять і підтверджуються як даними позивача так і продавця товару.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що відповідач вважає документи надані позивачем при розмитненні товару не переконливими тільки враховуючи наявну інформацію з мережі Інтернет та дані бази ПІК «Інспектор - 2006» та ЄАІС ДФС про те, що розмитнення аналогічного (подібного) товару серед митних оформлень України є більшим і складає 1,89 дол. США/кг (ВМД №500060702/2016/017392 від 09.12.2016 року), проти заявленої позивачем на рівні 1,40 за кг.

Однак, посилання відповідача в рішенні про коригування митної вартості товару на наявність інформації про те, що ідентичні або подібні товари були оформлені за вищою митною вартістю суд не приймає до уваги, оскільки, відомості з інформаційної бази даних носять допоміжний інформаційних характер та не є безперечним доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною контракту та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.

Крім того, відповідач в рішенні про коригування митної вартості посилається на ВМД №500060702/2016/017392 від 09.12.2016 року, однак в рішенні відсутні дані щодо товару, який розмитнювався за цією ВМД, його якості, походження, собівартості, умов оплати і поставки, тощо, що не дає можливість порівняти це товар з товаром, митне оформлення якого проводив позивач, а у відповідності до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З врахуванням викладених обставин та наявних в справі доказів, суд вважає не обґрунтованим застосування відповідачем резервного методу визначення митної вартості товару, митне оформлення якого проводилося позивачем за електронною митною декларацією №500060702/2017/000296, оскільки надані ПП «АЙТЕКС» документи підтверджують числове значення митної вартості товару та не містять будь-яких розбіжностей, що є підставою для здійснення розмитнення цього товару за першим методом, зазначеним позивачем (за ціною контракту).

Відповідно до ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно із ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Враховуючи вищевикладене та оцінюючи докази в сукупності, суд вважає позовні вимоги Приватного підприємства «АЙТЕКС» обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Судові витрати розподіляються відповідно до приписів ст. 94 КАС України.

Керуючись ст. ст. 69-71, 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №500060702/2017/000002/2 від 21.01.2017 року.

Стягнути з Одеської митниці ДФС за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Приватного підприємства «АЙТЕКС» (код ЄДРПОУ 30389874) судовий збір у розмірі 8614,61 грн.

Постанова набирає законної сили у порядку ст. 254 КАС України.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Одеський окружний адміністративний суд апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Апеляційна скарга на постанову подається до Одеського окружного адміністративного суду, та одночасно її копія надсилається до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Суддя Л. І. Свида