Справа № 817/1939/16
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2017-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

14 квітня 2017 р.Р і в н е 817/1939/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Сала А.Б. розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд"

до Державної архітектурно - будівельна інспекція України в особі Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області
про визнання протиправною та скасування постанови , -
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" (далі ТОВ "Архіпроектбуд") звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (далі УДАБІ у Рівненській області) про визнання протиправною та скасування постанови.

Зі змісту заявленого позову вбачається, що позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25.10.2016 року № 17-4.3/24 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 20.10.2016 року № 281.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивача неправомірно притягнуто до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскаржуваний припис є протиправним, оскільки спрямований на усунення порушень, які позивачем допущено не було. Оспорювані постанова та припис прийняті за результатами проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті "Реконструкція надбудови закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по вул. Короленка, 1-а в м. Рівне", висновки якої не відповідають дійсності, оскільки зафіксованих у акті перевірки порушень ТОВ "Архіпроектбуд" вчинено не було.

Відповідач, УДАБІ у Рівненській області, позов не визнав з підстав, викладених у письмових запереченнях, які обґрунтовані тим, що в ході проведеної перевірки встановлено порушення позивачем державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті "Реконструкція надбудови закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по вул. Короленка, 1-а в м. Рівне", зокрема, будівельні роботи проводяться підрядником ТОВ "Архіпроектбуд" з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, оскільки на час виконання будівельних робіт не оформлено акт-допуск на виконання будівельно-монтажних робіт на території діючого підприємства, а також на об'єкті влаштовано тимчасову огорожу, на якій вздовж руху пішоходів відсутній захисний козирок із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів. Вважає, що оскільки на час проведення перевірки акт-допуску надано не було, огородження будівельного майданчика не було обладнане суцільним захисним козирком постанова та припис винесенні правомірно.

Враховуючи те, що в судове засідання прибули не всі особи які беруть участь в розгляді справи, за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, судом було прийнято рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Повно і всебічно з'ясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Судом встановлено, що на підставі направлення № 636 та у зв'язку із зверненнями юридичної особи від 01.09.2016 року № 195, від 01.09.2016 року № 196, від 09.09.2016 року № 202 та від 19.09.2016 року № 208 УДАБІ у Рівненській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних-норм, державних стандартів і правил ФОП ОСОБА_1, інженером технічного нагляду ОСОБА_2, відповідальним за виконання будівельних робіт ТОВ "Архіпроектбуд" ОСОБА_3, керівником групи авторського нагляду ОСОБА_4 під час реконструкції надбудови закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по вул. Короленка, 1-а.

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено акт № 636 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.10.2016 року, та встановлено що об'єкт знаходиться в стадії будівництва.

Встановлено що будівельні роботи на об'єкті будівництва "Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштування літнього майданчика та тераси по вул. Корольова, 1-А м. Рівне" проводяться підрядником ТОВ "Архіпроектбуд" в особі відповідального за виконання будівельних робіт ОСОБА_3 з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, оскільки:

- на час виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва "Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштування літнього майданчика та тераси по вул. Корольова, 1-А м. Рівне" експлуатується кафе "Джем" працює персонал, наявні відвідувачі, працює кухня, підрядником ТОВ "Архіпроектбуд" з однієї сторони та власником кафе гр. ОСОБА_5 (ФОП ОСОБА_1), які експлуатують об'єкт з другої сторони не оформлений акт-допуск на виконання будівельно-монтажних робіт на території діючого підприємства (організації), що є порушенням п. 2.1.1. ДБН А.3.-5-2009 "Організація будівельного виробництва"; п. 1.8. ДБН В.1.2-12-2008 "Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки"; п. 4.14 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві".

- на об'єкті влаштовано тимчасову огорожу, на якій вздовж руху пішоходів відсутній захисний козирок із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів, що є порушенням вимог п. 6.2.1. та 6.2.5. розділу 6 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення".

На підставі вказаного акту перевірки посадовою особою відповідача складено припис № 281 від 20.10.2016 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до якого встановлено термін усунення виявлених порушень до 19 грудня 2016 року.

20 жовтня 2016 року посадовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та призначено розгляд справи на 25 жовтня 2016 о 12 год. 40 хв.

25 жовтня 2016 року за № 17-4.3/24 відповідач прийняв постанову, якою на позивача накладено штраф у сумі 65250,00 грн за правопорушення, передбачені пунктом 8 частини статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає, що відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Водночас, правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Частина 1 статті 41 цього Закону передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пункт 7 Порядку № 553 передбачає, зокрема, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пункт 11 Порядку № 553 передбачає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно пунктів 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як свідчать матеріали справи, посадовими особами відповідача проведена перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил в присутності ФОП ОСОБА_1, інженера технічного нагляду ОСОБА_6, відповідального за виконання будівельних робіт ТОВ "Архіпроектбуд" ОСОБА_3, керівника групи авторського нагляду ОСОБА_4. Акт перевірки разом з приписом про усунення порушень та протоколом про правопорушення отримані позивачем.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР (далі - Закон України № 208/94-ВР).

Відповідно до статті 1 Закону України № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України № 208/94-ВР суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за правопорушення виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Норми ДБН А.3.2-2-2009 "Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення" (далі - ДНБ) поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).

Відповідно до п. 6.2.1 ДБН, будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407. Конструкція захисних огорож повинна відповідати таким вимогам:

- огорожі, що прилягають до місць проходу людей за межами будівельного майданчика, повинні мати висоту не менше ніж і бути обладнані суцільним захисним козирком із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів; ці огорожі повинні бути без прорізів, крім воріт і хвірток, які охороняються протягом робочого часу і замикаються після закінчення робіт.

Згідно із п. 6.2.5 ДБН, входи до будівель (споруд), що споруджуються, на період будівництва слід захистити зверху суцільним козирком шириною не менше ширини входу до будинку (споруди) і довжиною - відповідно до розміру небезпечної зони, що визначається згідно з додатком ОСОБА_7 необхідно зберігати до вводу будинку в експлуатацію. Кут, що виникає між козирком та розташованою вище стіною, повинен бути 70° - 75°. За довжини козирка понад допускається встановлювати під зазначеним кутом тільки частину козирка безпосередньо над входом під козирок. У разі, коли розрахункова довжина козирка (додаток Е) перевищує межі будмайданчика, необхідно використовувати суцільні або сітчасті захисні системи огородження робочих горизонтів, які запобігають падінню елементів конструкцій та інших предметів з висоти в небезпечну зону. Конструкції цих систем необхідно визначати в ПВР.

З матеріалів справи вбачається, що позивач, як на підставу звернення до суду з даним адміністративним позовом зазначає, що оскаржувані рішення прийнятті протиправно, оскільки під час перевірки будівельні роботи на об'єкті будівництва: Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по вул. Короленка, 1-А м. Рівне, не проводились у зв'язку з ухвалою Господарського суду Рівненської області від 29.09.2016 року у справі № 918/1003/16.

Проте, на думку суду, наявність ухвали Господарського суду Рівненської області про забезпечення позову не є підставою не виконання позивачем норм ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення".

Слід зазначити, що процес будівництва не передбачає дію, що відбувається одноразово, це технологічний процес, який відбувається з моменту отримання дозволу на виконання будівельних робіт до моменту прийняття об'єкту будівництва в експлуатацію. Технологічний процес є сукупністю послідовно виконуваних робіт та операцій разом з методами, технікою та умовами їх виконання, які забезпечують безперервність і ритмічність технології основного виробництва.

Позивач не заперечував того факту що на момент проведення перевірки захисний козирок був відсутній. Вказані обставини також вбачаються з долучених відповідачем до матеріалів справи фотознімків, де вбачається відсутність захисного козирка та як наслідок не виконання позивачем норм ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення".

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Згідно із ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Крім того, ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачає, що для створення об'єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає:

- підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством;

- здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт, а також заходів з охорони нововиявлених під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єктів містобудування, що відповідно до закону мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення;

- пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту;

- виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання її або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням;

- будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об'єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування;

- прийняття спорудженого об'єкта в експлуатацію.

Щодо другого порушення, яке за висновком УДАБІ у Рівненській області мало місце (відсутній акт-допуску) слід зазначити, що згідно з пунктом 4.14 БДН А.3.2-2-2009 перед початком виконання робіт на території діючого підприємства або цеху замовник (підприємство) і генпідрядник за участю субпідрядних (підрядних) організацій зобов'язані скласти акт-допуск за формою згідно з додатком Д. Відповідальність за невиконання заходів, що передбачені актом-допуском, несуть керівники будівельно-монтажних організацій і діючого підприємства.

Судом встановлено, що на час проведення перевірки, акт-допуску надано не було. Акт праведної перевірки № 636 від 18.10.2016 року також не містить зауважень позивача з приводу не прийняття акту-допуску, а також що такий акт надавався інспектору УДАБІ у Рівненській області.

За таких обставин, суд не може погодитись з доводами позивача що акт-допуску, який долучений до матеріалів справи від 21.09.2016 року було надано інспектору під час проведення перевірки.

Таким чином, на переконання суду, в даному випадку матеріалами справи підтверджено факти виявлених відповідачем порушень вимог законодавства при приведенні позивачем будівельних робіт з Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по вул. Короленка, 1-А м. Рівне та обґрунтовано прийняті акт перевірки разом з приписом про усунення порушень та протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності і, як наслідок, правомірно прийнята постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення; в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, відповідно до ч.1 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідач довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами з посиланням на відповідні положення законодавства про необґрунтованість позовних вимог позивача.

Відповідно до вимог ст.94 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Сало А.Б.