Справа № 820/3911/16
Суддя: Калашнікова О.В.
Дата ухвалення: 2017-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" квітня 2017 р. м. Київ К/800/6564/17

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України в складі суддів:

Калашнікової О.В.,

Кравцова О.В.,

Єрьоміна А.В.

розглянувши у порядку письмового провадження справу за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» на постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року у справі №820/3911/16 за позовом Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Харківській області про скасування постанови, приписів, зобов'язання вчинити дії, -

в с т а н о в и л а :

У липні 2016 року Публічне акціонерне товариство "Харківміськгаз" звернулося в суд з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Харківській області, в якому просило:

- визнати протиправними та скасувати постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування № 13/1020-2975 та № 14/1020-2975 від 08.07.2016р.;

- визнати протиправними та скасувати припис № 267/278-Пр від 24.06.2016, припис №267/278/1 ПР від 24.06.2016 року;

- зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області поновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.08.2014 № IV 03 щодо об'єкту - "Реконструкція газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості с.Подвірки Дергачівського р-ну Харківської області від ПЗГ ТЕЦ-5 до огорожі ТЕЦ-5".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем всупереч нормам законодавства про архітектурно-будівельну діяльність винесено оскаржувані приписи та оштрафовано позивача за правопорушення в сфері будівельної діяльності без належного обґрунтування, чим порушено його права та інтереси.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 7 листопада 2016 року позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування № 13/1020-2975 та № 14/1020-2975 від 08.07.2016р.

Визнано протиправними та скасовано припис № 267/278-Пр від 24.06.2016, припис №267/278/1 ПР від 24.06.2016 року.

Зобов'язано Державну архітектурно-будівельну інспекцію в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області поновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.08.2014 № IV 03 щодо об'єкту - "Реконструкція газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості с.Подвірки Дергачівського р-ну Харківської області від ПЗГ ТЕЦ-5 до огорожі ТЕЦ-5".

Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року скасовано постанову Харківського окружного адміністративного суду від 7 листопада 2016 року та прийнято нову про відмову у задоволенні позову.

Не погоджуючись з ухваленими по справі рішеннями, ПАТ "Харківміськгаз" звернулося до Вищого адміністративного суду України з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права.

Перевіривши правову оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, матеріали касаційної скарги, проаналізувавши правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права колегія суддів Вищого адміністративного суду України зазначає наступне.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 24.06.2016 року відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, на підставі наказу від 08.09.2015р. № 976 та направлень №267-Н від 10.06.2016р., № 278-Н від 22.06.2016р. проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Публічним акціонерним товариством "Харківміськгаз", м. Харків, вул. Жовтневої революції, 57/59, Назва та місцезнаходження об'єкта будівництва "Реконструкція газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості за адресою: Харківська обл., Дергачівський район, с. Подвірки".

За результатами перевірки встановлено: на момент перевірки будівельні роботи, проводяться на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.08.2014 ІУ 03. Замовником будівництва є ПАТ "Харківміськгаз".

Заступником голови правління діяльності та обслуговування клієнтів ПАТ "Харківміськгаз" Іваницьким Ю.В. представлено наступні документи: Свідоцтво про державну реєстрацію юридичної особи ПАТ "Харківміськгаз" від 11. 04.2011. серія АРІ №428684. ; Робочий проект на "Реконструкцію газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості с. Подвірки від ПЗГ ТЕЦ-5 до огорожі ТЕЦ-5 за адресою: Харківська обл., Дергачівський район, с. Подвірки": Том 1 (Пояснювальна записка ІК-29/14-ПЗ: Газопостачання зовнішнє ІК-29/14-ГСН); "Розрахунок опор під газопровід" № 378/14 виконаний ТОВ "Інститут "Градінвестбуд" Замовник - ТОВ "Фора"; Ідентифікацію потенційно небезпечного об'єкту правління Наказ ПАТ "Харківміськгаз" 04.08.2014: Повідомлення про результати ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки, затверджене головою правління Наказ ПАТ "ХАРКІВМІСЬКГАЗ" 04.08.2014; Наказ Замовника про затвердження робочого проекту від 30.04.2014№ 131-1; Категорія складності об'єкта згідно розрахунку (п.2 Робочого проекту Там 1 (Пояснювальна записка ІК-29/14-ПЗ: Газопостачання зовнішнє ІК-29/14-ГСН) - /// (третя).

Проектна документація розроблена ПАТ "Харківміськгаз" м. Харків, вул. Жовтневої революції, 57/59 (): головний інженер проекту Чорнобай Ганна Леонідівна. кваліфікаційний сертифікат № НОМЕР_1(Наказ ПАТ "ХАРКІВМІСЬКГАЗ" про призначення ГІПа від 21.04.2014 № 129-1). авторський нагляд за будівництвом здійснює Чорнобай Ганна Леонідівна (Наказ ПАТ "ХАРКІВМІСЬКГАЗ" про призначення ГІПа від 21.04.2014№ 129-2):

Основні техніко-економічні показники Об'єкту за проектом: довжина газопроводу - 586м; діаметр 720X8 мм.

Для перевірки Замовником надана наступна виконавча документація: загальний журнал робіт, журнал зварювальних робіт, журнал з монтажу будівельних конструкцій, журнал записів представників технічного контрою за якістю будівництва, журнал авторського нагляду; акт розбивки та передачі траси газопроводу; акти на закриття прихованих робіт; виконавчо-технічна документація підземного газопроводу В/Т: виконавчо-технічна документація надземного газопроводу В/Т; протоколи механічних випробувань зварювальних з'єднань газопроводу; протоколи перевірки зварювальних стиків газопроводу радіографічним методом; документи, які підтверджують якість використаних матеріалів та обладнання тощо.

На момент перевірки виконано будівельні роботи щодо 1 ї черги будівництва, а саме: влаштування 23 опор під газопровід та газопровід з сталевих труб дм. 720X8 мм протяжністю 586м.

За результатами перевірки Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області було складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №267/278-А від 24.06.2016 року (а.с.11-13).

24.06.2016 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області було винесено приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 267/278-Пр, № 267/278/1-Пр, № 267/278/2-Пр (а.с. 14-16).

На підставі матеріалів перевірки винесено постанову № 13/1020-2975 від 08.07.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визнано ПАТ "Харківміськгаз" винним у вчиненні правопорушення передбаченого п.5 ч.2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф в сумі 1305000,00 грн. (а.с. 21).

А також, постановою № 14/1020-2975 від 08.07.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визнано ПАТ "Харківміськгаз" винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф в сумі 130500,00 грн. (а.с. 21а).

Всього за постановами про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №13/1020-2975 та №14/1020-2975 від 08.072016р. відповідачем застосовано штрафи до ПАТ "Харківміськгаз" на загальну суму 1 435 500,00 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не обґрунтував та не довів правомірність висновків про наявність підстав для притягнення позивача до відповідальності, застосував нормативно-правовий акт, що втратив чинність, а також порушив строки на момент розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачені законом.

Скасовуючи постанову суду першої інстанції та відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд апеляційної інстанції виходив з того, що позивачем не доведено протиправність рішень відповідача, які є предметом оскарження у вказаній справі.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України з цього приводу звертає увагу на наступне.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність" (надалі - Закон №3038) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас, згідно до ч.1 та ч.2 ст.41 Закону №3038, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

В п.4 ч.4 ст.41 Закону №3038 визначено, що посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Відповідно до п.1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затверджену Указом Президента України №439/2011 від 08.04.2011 р. (надалі - Положення №439/2011) Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Згідно п.3 Положення №439/2011, основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, зокрема, здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань.

Таким чином, на відповідача покладається обов'язок контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Положеннями ст.41 Закону №3038 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. При цьому, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначає Порядок №553.

В п.2 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України.

Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції.

В п.6 Порядку №553 визначено, що плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Органи державного архітектурно-будівельного контролю проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на п'ять робочих днів.

В ч.1 та ч.2 ст.36 Закону №3038 визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Судами встановлено, що відповідно до оскаржуваних приписів відповідач відносить спірний об'єкт будівництва до V категорії складності, що стало підставою про висновки щодо зазначення недостовірних відомостей у декларації про початок виконання будівельних робіт, виконання будівельних робіт без дозволу на виконання будівельних робіт та прийняття в експлуатацію без акта готовності об'єкт до експлуатації та без видачі сертифіката.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин першої - третьої статті 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Частина четверта статті 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначає, що порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

В Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України №557 від 27.04.2011 р. (надалі - Порядок №557), віднесення об'єкта будівництва до відповідної категорії складності здійснюється проектувальником і замовником. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Суд апеляційної інстанції, аргументуючи правомірність дій Інспекції послався на пункт 7 Порядку №557, яким передбачено, що під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Із аналізу даної норми вбачається, що категорія складності будівництва об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю в разі, якщо це об'єкт самочинного будівництва за умови відсутності проектної документації та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Проте, як встановлено судами, позивач надав на огляд відповідачеві необхідну проектну документацію, якою, зокрема, розраховано категорію складності будівництва (Категорія складності об'єкта згідно розрахунку (п.2 Робочого проекту Там 1 (Пояснювальна записка ІК-29/14-ПЗ: Газопостачання зовнішнє ІК-29/14-ГСН) - /// (третя)).

Відповідно, в даному випадку судом апеляційної інстанції було помилково застосовано норму п.7 Порядку №557, якою передбачено право відповідача самостійно встановлювати складність будівництва, оскільки категорія складності будівництва спірного об'єкту уже була визначена проектною організацією та замовником відповідно до ст. 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Разом з тим, судами встановлено помилковість висновків відповідача, зазначених в акті перевірки та постанові про накладення штрафу щодо відсутності у позивача завдання на проектування, аркушу зі змістом проекту, деталізованих робочих креслень опор газопроводу у проекті, оскільки такі документи надані позивачем до суду.

Враховуючи зазначене, висновки відповідача про невідповідність проектної документації будівельним нормам, державним стандартам і правилам є такими, що не відповідають дійсним обставинам у справі, а тому судом апеляційної інстанції помилково віднесено спірний об'єкт будівництва до об'єкту самочинного будівництва.

Крім того, пунктами 5, 6 Порядку встановлено вичерпний перелік ознак, які вказують на те, що об'єкт будівництва належить до IV, V категорії складності.

Зокрема: до IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб;

2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом;

3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації:

можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

до V категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) згідно із Законом України "Про об'єкти підвищеної небезпеки" є об'єктами підвищеної небезпеки;

2) розраховані на постійне перебування більш як 400 осіб та (або) періодичне перебування понад 1000 осіб;

3) становлять можливу небезпеку для більш як 50000 осіб, які перебувають поза об'єктом;

4) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації: можуть спричинити збитки в обсязі понад 150000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж загальнодержавного значення; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини національного значення.

Проте, як встановлено судами, відповідач при визначенні V категорії складності будівництва не навів конкретних обставин, які свідчать про наявність хоча б однієї з ознак, встановлених пунктом 6 Порядку №557, а послався на лист від 24.06.2016 року (після закінчення перевірки) за № 45 філії Державного підприємства "Укрдержбудекспертиза" у Харківській області, яким повідомлено про V категорію складності об'єкта будівництва.

З цього приводу вірними є висновки суду першої інстанції, що даний лист в розумінні пункту 7 Порядку №557, не може вважатися документом експертної організації чи експерта про визначення категорії складності об'єкта.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких підстав колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що віднесення спірного об'єкту будівництва до III категорії складності об'єкту здійснено позивачем правомірно, відповідно, виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, які належать до III категорії складності, не потребує отримання спеціального дозволу на виконання будівельних робіт.

Таким чином, висновки акту перевірки про порушення позивачем Закону України «Про регулювання містобудівної» діяльності, зокрема щодо внесення недостовірних даних до декларації про початок виконання будівельних робіт та виконання будівельних робіт без отримання спеціального дозволу документально не підтверджуються, а тому суд першої інстанції дійшов вірних висновків про наявність підстав для задоволення позову в частині визнання протиправними та скасувати постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування № 13/1020-2975 та № 14/1020-2975 від 08.07.2016р. та визнання протиправними та скасування приписів № 267/278-Пр від 24.06.2016 та №267/278/1 ПР від 24.06.2016 року.

В частині позовних вимог щодо зобов'язання Державної архітектурно-будівельної інспекції в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області поновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.08.2014 № IV 03 щодо об'єкту - "Реконструкція газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості с.Подвірки Дергачівського р-ну Харківської області від ПЗГ ТЕЦ-5 до огорожі ТЕЦ-5", колегія суддів зазначає наступне.

Частина друга статті 391 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачає, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно з абзацом одинадцятим пункту 14 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі по тексту - Порядок №466) у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією.

Зважаючи на те, що судом встановлено правомірність даних, зазначених у декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.08.2014 № IV 03 та відсутність інших підстав для визначення об'єкта "Реконструкція газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості с.Подвірки Дергачівського р-ну Харківської області від ПЗГ ТЕЦ-5 до огорожі ТЕЦ-5" самочинним будівництвом, колегія суддів приходить до висновку про неправомірність скасування зазначеної декларації та наявність підстав для її поновлення.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

За правилами ст. 226 КАС України суд касаційної інстанції скасовує судове рішення суду апеляційної інстанції та залишає в силі рішення суду першої інстанції, яке ухвалено відповідно до закону і скасоване або змінене помилково.

Враховуючи вищевказане, колегія суддів приходить до висновку про необхідність скасувати рішення суду апеляційної інстанції, залишивши в силі рішення суду першої інстанції як таке, що скасоване помилково.

Керуючись ст.ст. 220, 222, 223, 226, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів Вищого адміністративного суду України ,-

у х в а л и л а :

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» - задовольнити.

Постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року - скасувати.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 7 листопада 2016 року - залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили через 5 днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі і може бути переглянута Верховним Судом України з підстав передбачених ст.ст.237-239 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді: