Справа № 817/2367/16
Суддя: Жуковська Л.А.
Дата ухвалення: 2017-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

21 березня 2017 р.Р і в н е 817/2367/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Жуковської Л.А. за участю секретаря судового засідання Левченко Т.М. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник не з'явився,

відповідача: представник не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю "Серп Торг"
до Управління Держпраці у Рівненській області
про визнання протиправним та скасування припису, постанови
В С Т АН О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду звернулося ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Серп Торг» з адміністративним позовом до Управління Держпраці у Рівненській області про визнання протиправним та скасування припису Головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Рівненській області ОСОБА_2 від 16.11.2016 року №39П/04-3/48А; про визнання протиправною та скасування постанови начальника Управління Держпраці у Рівненській області ОСОБА_3 від 06.12.2016 №000128 про накладення штрафу.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що відповідачем невірно застосовано положення законодавства, що регулює питання компенсації працівнику роботи у святкові чи неробочі дні. Посадова особа відповідача винесла припис щодо зобвязання позивача компенсувати працівникам роботу у святковий день шляхом оплати у подвійному розмірі замість надання іншого дня відпочинку, як того бажали працівники, які звернулися з заявами до директора підприємства про компенсацію роботи у святковий день наданням додаткового дня відпустки. Таким чином, у зв'язку з цим позивач вважає, що товариством не було допущено порушення вимог статті 107 КЗпП, Відтак відсутні підстави для винесення припису та накладення відповідного штрафу.

Представник позивача в судове засідання не зявився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Управління Держпраці у Рівненській області подало заперечення, де вказало, що працівниками відповідача була проведена планова перевірка додержання суб'єктами господарювання законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування ТОВ «Серп Торг». Перевіркою встановлено порушення норм законодавства про працю, зокрема статті 107 Кодексу законів про працю України, а саме нездійснення оплати працівникам за роботу у святкові і неробочі дні в подвійному розмірі. За наслідками перевірки прийнятий припис від 16.11.2016 з вимогою про усунення порушень вимог статті 107 КЗпП України. Згодом прийнята постанова про накладення штрафу в розмірі 87000 грн. Субєкт владних повноважень стверджує про правомірність застосування штрафних санкцій за вчинення позивачем порушення законодавства про працю. З цих підстав просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Представник відповідача в судове засідання 21.03.2017 не зявився, подавши заяву про відкладення розгляду справи у звязку з неможливістю явки повноважного представника.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для відкладення розгляду справи, суд виходив з наступного.

Ухвалою судді від 30.01.2017 відкрито провадження в адміністративній справі. Ухвалою суду від 31.01.2017 закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 28.02.2017. В судове засідання, відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, не зявився, подав клопотання про відкладення розгляду справи. Ухвалою суду від 28.02.2017 розгляд справи відкладений на 21.03.2017, на який відповідач також не зявився, подав клопотання про відкладення розгляду справи у звязку з неможливістю явки представника та його участі в інших судових засіданнях.

Однак суд вважає, що зазначені відповідачем у клопотанні причини неявки не є поважними та обгрунтованими, підтвердженими будь-якими доказами.

Відповідно до частини 4 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних доказів.

Відповідно до частини 2 статті 49 КАС України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Зважаючи на те, що судом вжито усіх належних заходів для реалізації та забезпечення права сторін на судовий розгляд справи, а відповідач субєкт владних повноважень неодноразово не зявлявся у судові засідання без поважних причин, що розцінюється судом як зволікання розгляду справи, керуючись приписами статті 128 КАС України, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представників сторін, на підставі наявних в матеріалах справи належних та допустимих доказів, зміст і обсяг яких достатній для вирішення спору по суті.

На підставі частини 6 статті 12 та статті 41 КАС України, у звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Повно і всебічно встановивши обставини адміністративної справи відповідно до норм матеріального права на підставі досліджених судом у судовому засіданні доказів, з дотриманням норм процесуального права, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що 16.11.2016 головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Рівненській області була проведена планова перевірка дотримання ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Серп Торг» законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Планова перевірка ТОВ «Серп Торг» була здійснена Управлінням Держпраці у Рівненській області на підставі наказу від 10.11.2016 №679 та направлення на перевірку від 10.11.2016 №742-Н/01-26 (а.с.50-51).

Перевіркою встановлено порушення, зокрема, вимог статті 107 КЗпП України оплата працівникам за роботу у святкові і неробочі дні не проводилася у подвійному розмірі.

За наслідками перевірки складений акт №48А/04-3 (а.с.52-54), на підставі якого Управлінням Держпраці у Рівненській області винесений припис №39П/04-3/48А від 16.11.2016 про усунення порушень вимог статті 107 КЗпП України (а.с.6-7) та прийнята постанова про накладення штрафу уповноваженими особами від 06.12.2016 №000128 (а.с.8-9).

Згідно вказаної постанови до ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Серп Торг» на підставі абзацу 4 частини 2 статті 265 Кодексу законів про працю України застосовано штраф у розмірі 87000 грн.

Не погодившись з висновками акту перевірки, винесеним приписом та з вказаною постановою, позивач звернувся до суду.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість дій і рішень субєкта владних повноважень та надавши правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Управління Держпраці у Рівненській області відповідно до свого Положення, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 04.02.2016 №8, є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.

Державна служба України з питань праці (Держпраці) центральний орган виконавчої влади України, утворений відповідно до вимог постановою Кабінету Міністрів від 10.09.2014 № 442 «Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади», в результаті реорганізації шляхом злиття Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки та Державної інспекції з питань праці, а також передачі Держсанепідслужбою функцій з реалізації державної політики у сфері гігієни праці та дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників.

Відповідно до Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообовязкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у звязку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообовязкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Пунктом 7 Положення передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Положенням визначено, що органи Держпраці відповідно до покладених на них завдань здійснюють, зокрема, здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю; державний нагляд та контроль за додержанням вимог законодавства про зайнятість населення з питань дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи.

Тобто, відповідач є повноважним органом, який забезпечує реалізацію державної політики з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю на території Рівненської області.

Планова перевірка посадовою особою Управління Держпраці у Рівненській області була здійснена на підставі Порядку проведення перевірок посадовими особами Державної інспекції України з питань праці та її територіальних органів, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 02.07.2012 №390.

Механізм накладення на суб'єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, встановлених частиною другої статті 265 Кодексу законів про працю України, передбачений Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 (далі - Порядок №509).

Абзацом четвертим частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України встановлено, що юридичні та фізичні особи-підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі:

- недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення;

У відповідності до частини четвертої статті 265 Кодексу законів про працю України штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи можуть бути накладені, зокрема, на підставі акта про виявлення під час перевірки суб'єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу.

Судом встановлено, що постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 06.12.2016 № 000128 у розмірі 87000 грн. винесена у звязку з виявленими порушеннями позивачем вимог статті 107 КЗпП, тобто в десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати за кожного працівника, по якому виявлено порушення (6 працівників х 1450 грн. х 10). Такий штраф накладено начальником Управління Держпраці у Рівненській області, тобто уповноваженою на це посадовою особою контролюючого органу. Постанова прийнята після винесення припису про усунення порушень вимог статті 107 КЗпП України.

Щодо суті порушень, виявлених під час перевірки, то судом встановлено наступне.

Статтею 73 Кодексу законів про працю України встановлено святкові і неробочі дні, зокрема, 1 січня - Новий рік, 7 січня - Різдво Христове, 8 березня - Міжнародний жіночий день, 1 і 2 травня - ОСОБА_4 міжнародної солідарності трудящих, 9 травня - ОСОБА_4 перемоги над нацизмом у Другій світовій війні (ОСОБА_4 перемоги), 28 червня - ОСОБА_4 України, 24 серпня - ОСОБА_4 незалежності України, 14 жовтня - ОСОБА_4 захисника України. Робота також не провадиться в дні релігійних свят: 7 січня - Різдво Христове, один день (неділя) - Пасха (Великдень), один день (неділя) - Трійця. Робота у зазначені дні компенсується відповідно до статті 107 цього Кодексу.

Приписами статті 107 Кодексу законів про працю України, яка регламентує оплату роботи у святкові і неробочі дні, визначено, що робота у святковий і неробочий день (частина четверта статті 73) оплачується у подвійному розмірі: 1) відрядникам - за подвійними відрядними розцінками; 2) працівникам, праця яких оплачується за годинними або денними ставками, - у розмірі подвійної годинної або денної ставки; 3) працівникам, які одержують місячний оклад, - у розмірі одинарної годинної або денної ставки зверх окладу, якщо робота у святковий і неробочий день провадилася у межах місячної норми робочого часу, і в розмірі подвійної годинної або денної ставки зверх окладу, якщо робота провадилася понад місячну норму. Оплата у зазначеному розмірі провадиться за години, фактично відпрацьовані у святковий і неробочий день. На бажання працівника, який працював у святковий і неробочий день, йому може бути наданий інший день відпочинку.

Судом встановлено, що фактично оплату роботи у святковий день 14 жовтня 2016 року в подвійному розмірі працівникам ТОВ «Серп Торг», а саме ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 не було здійснено, що було виявлено в ході перевірки та не заперечується позивачем.

Однак, при цьому, суд зазначає, що норма статті 107 Кодексу законів про працю України передбачає альтернативний варіант компенсації роботи працівника у святковий день, а саме надання за бажанням самого працівника іншого дня відпочинку.

Можливість надання працівнику іншого дня відпочинку за роботу у вихідний день, за його згодою, передбачено також і статтею 72 КЗпП України.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, працівники ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 звернулися до директора ТОВ «Серп Торг» з письмовими заявами про компенсацію роботи у святковий день 14.10.2016 наданням додаткового дня відпустки (а.с.26-31).

Однак дана обставина не була врахована головним державним інспектором Управління Держпраці у Рівненській області при перевірці додержання ТОВ «Серп Торг» законодавства про працю та загальнообовязкове державне страхування, і як наслідок, винесений припис про усунення порушень законодавства та прийнята постанова про застосування штрафу.

Крім того, даний факт встановлений постановою Сарненського районного суду від 20.01.2017 у справі №572/3729/16-п, відповідно до якої провадження у справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_11, директора ТОВ «Серп Торг», закрито за відсутності в його діях ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 41 КУпАП (а.с.33).

Відповідно до ч. 4 ст. 72 КАС України, вирок суду у кримінальному провадженні або постанова суду у справі про адміністративний проступок, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалений вирок або постанова суду, лише в питаннях, чи мало місце діяння та чи вчинене воно цією особою.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується та встановлено судом у справі про адміністративне правопорушення, що працівники ТОВ «Серп Торг» отримали інший день відпочинку за роботу у святковий день, як того вимагає стаття 107 КЗпП України.

З урахуванням викладеного, висновок відповідача про порушення позивачем вимог статті 107 КЗпП суд вважає необґрунтованим.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що прийнятий припис та оскаржувана постанова винесена відповідачем без дотриманням вимог Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною другою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких обставин суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Частиною 1 ст. 94 КАС України визначено, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативн-правових актів Управління Держпраці у Рівненській області ОСОБА_2 від 16.11.2016 №39П/04-3/48А.

Визнати протиправною та скасувати постанову начальника Управління Держпраці у Рівненській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 06.12.2016 №000128.

Присудити на користь позивача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю "Серп Торг" за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень - Управління Держпраці у Рівненській області судовий збір у розмірі 2683 грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Жуковська Л.А.