Справа № 802/374/17-а
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2017-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

802/374/17-а

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

05 квітня 2017 р. Справа № 802/374/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Чернюк Алли Юріївни, розглянувши в порядку скороченого провадження адміністративну справу

за позовом: Управління Держпраці у Вінницькій області

до: ТОВ "Сармат"

про: застосування заходів реагування у сфері державного нагляду

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулось Управління Держпраці у Вінницькій області до ТОВ "Сармат" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Управлінням Держпраці у Вінницькій області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки ТОВ "Сармат", за результатами якої складено акт перевірки від 21.02.17 року №007.0207.17. Перевіркою виявлено ряд порушень вимог Закону України "Про охорону праці" щодо експлуатації ліфтів. Крім того, 21 лютого 2017 року було винесено припис головним державним інспектором відділу нагляду в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв'язку за №007.0207.17 яким запропоновано розробити план заходів щодо усунення виявлених порушень, та щодо їх усунення та виконання заходів інформувати начальника управління Держпарці у Вінницькій області письмово до 21.03.17 року. Також зазначає, що такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей. Тому, позивач просить застосувати заходи реагування.

Суд, розглянувши матеріали позовної заяви та встановивши, що відповідно до положень ст. 183-2 КАС України у даній адміністративній справі застосовується скорочене провадження, ухвалою від 03.03.2017 року відкрив скорочене провадження у справі та запропонував відповідачу в 10-денний термін з дня одержання даної ухвали через відділ прийому суду або через відділення поштового зв`язку подати письмові заперечення проти позову та необхідні документи або заяву про визнання позову.

Відповідач у строк, передбачений ст. 183-2 КАС України заперечень проти позову не направив, хоча ухвалу про відкриття скороченого провадження у адміністративній справі від 10.03.2017 року отримана – 21.03.2017 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення наявного у матеріалах справи.

Беручи до уваги те, що відповідач своїм правом заперечити проти позовних вимог не скористався, справа розглянута судом в порядку скороченого провадження за наявними в ній доказами в межах строку, визначеного пунктом 2 частини 5 статті 183-2 КАС України.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Суд встановив, що на підставі наказу управління Держпраці у Вінницькій області від 17 лютого 2017 року №101-о у період з 21.02.17 року по 21.02.17 року, головним державним інспектором відділу нагляду в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв'язку проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки при експлуатації ліфтів "ТОВ Сармат".

На підставі виявлених порушень, за результатами перевірки складено акт перевірки суб'єкта господарювання від 21.02.17 року №007.0207.17, а також припис від 21.02.17 року за №007.0207.17.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування заходів реагування, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до норм ст. 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

У відповідності до п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (далі - Положення № 96) державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно п. 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

В силу ст. 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

У відповідності до ст. 38 Закону України "Про охорону праці" від 14.10.1992 № 2694-XII (далі - Закон № 2694-XII) державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Зокрема, пп. 16 п. 4 Положення № 96 передбачено, що Держпраці здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань: забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту; монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами, проведення робіт з утилізації звичайних видів боєприпасів, ракетного палива та вибухових матеріалів військового призначення; виробництва, зберігання, використання отруйних речовин у виробничих процесах, у тому числі продуктів біотехнологій та інших біологічних агентів; організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони праці, навчання працівників у сфері поводження з вибуховими матеріалами та перевірки їх знань.

Згідно з пп. 5 п. 6 вказаного Положення передбачено, що Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об'єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці.

Відповідно до абзацу першого п. 7 вказаного Положення передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Приписами норми ч. 1 ст. 39 Закону України "Про охорону праці" передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, зокрема, мають право видавати в установленому порядку роботодавцям, керівникам та іншим посадовим особам юридичних та фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевим державним адміністраціям та органам місцевого самоврядування обов'язкові для виконання приписи (розпорядження) про усунення порушень і недоліків в галузі охорони праці, охорони надр, безпечної експлуатації об'єктів підвищеної небезпеки, а також забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Абзацом 1 ч. 5 ст. 4 Закону № 877-V встановлено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Частиною 7 ст. 7 цього Закону передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

З огляду на викладені положення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про охорону праці», підставою для звернення з позовом до суду про застосування заходів реагування є виявлення органом нагляду (контролю) порушення вимог законодавства, про що зазначається в акті перевірки.

Також, головним державним інспектором відділу нагляду в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв'язку складено припис від 21.02.17 року №007.0207.17 з вимогою усунути порушення, зазначені у акті перевірки, та щодо їх усунення та виконання заходів інформувати начальника управління Держпарці у Вінницькій області письмово до 21.03.17 року.

Судом встановлено, що на час розгляду справи, вимоги припису щодо виконання порушень, згідно акту перевірки від 21.02.2017 року, не виконані.

Обговорюючи питання наявності підстав для вжиття відповідних заходів, про які просить заявник, суд зважає на те, що в силу правил статті 39 Закону України "Про охорону праці" передумовою заборони, зупинення, припинення, обмеження експлуатації підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуску та експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт є створення суб'єктом господарювання загрози життю.

Пунктом 2.26 цього Положення передбачено, що право заборони виконання робіт, виробництва виникає у разі виявлення під час перевірки: порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю працівників; порушень вимог Кодексу України про надра; відсутності дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; непроведення у встановленому порядку та в терміни технічного огляду, випробування або експертного обстеження машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки; виникнення нещасного випадку зі смертельним або тяжким наслідком, групового нещасного випадку.

У разі виявлення факту перевищення допустимих норм технологічного навантаження виробничого об'єкта (окремого виробництва, машин і механізмів) або якщо дійсний рівень технологічного навантаження створює загрозу життю працівників, уникнути чого можливо за рахунок його зниження, роботи такого об'єкта (виробництво, експлуатація машин і механізмів) можуть бути обмежені до допустимого безпечного рівня.

Це відповідає, зокрема, принципу державного нагляду (контролю), закріпленому статтею 3 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", відповідно до якого такий нагляд здійснюється виходячи із пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини.

Отже, підставою для застосування відповідних заходів реагування є порушення суб'єктом господарювання законодавства про охорону праці, яке створює загрозу життю та здоров'ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків.

При цьому, технічним регламентом ліфтів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 22.04.2009 № 465 передбачено, що державний нагляд за безпекою ліфта здійснюється під час уведення його в експлуатацію та в процесі експлуатації спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань нагляду за охороною праці.

Пунктом 44 цього Технічного регламенту визначено, що на ліфти поширюються основні вимоги безпеки життя та здоров'я людей Технічного регламенту будівельних виробів, будівель і споруд, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20.12.2006 № 1764.

В свою чергу, п. 11 Технічного регламенту будівельних виробів, будівель і споруд встановлено, що основними вимогами до споруд, зокрема, є: забезпечення: безпеки життя і здоров'я людини та захисту навколишнього природного середовища. Споруда повинна відповідати вимогам законодавства з питань охорони здоров'я людей та навколишнього природного середовища; безпеки експлуатації. У процесі експлуатації споруд повинні бути виключені ризики нещасних випадків.

Вимоги до будови, виготовлення, монтажу, налагодження, проведення технічного огляду та експертного обстеження, експлуатації, ремонту, реконструкції та модернізації ліфтів визначені в у Правилах будови і безпечної експлуатації ліфтів, що затверджені наказом Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду 01.09.2008 № 190.

Дія Правил будови і безпечної експлуатації ліфтів поширюється на: ліфти електричні з тяговим або жорстким приводом та гідравлічні (далі - ліфти); ліфти з іншими приводами в частині реєстрації, перереєстрації, проведення технічного огляду та експертного обстеження, експлуатації, ремонту, реконструкції та модернізації; малі вантажні ліфти в частині обліку проведення технічного огляду та експертного обстеження, експлуатації, ремонту, реконструкції та модернізації; електричні багатокабінні пасажирські підйомники безперервної дії; будівельні підйомники.

Безпосередньо вимоги до експлуатації ліфтів закріплені у розділі 9 Правил будови і безпечної експлуатації ліфтів.

Отже, суд дійшов висновку, що відповідач повинен забезпечувати відповідне утримання, несе відповідальність за безпечну експлуатацію та технічне обслуговування ліфтів згідно чинного законодавства, вживає заходи з метою своєчасного ремонту та огляду.

Згідно п.9.7.15 Положення, робота ліфта не дозволяється, якщо: - відсутній паспорт чи відомості про реєстрацію; - не проведено технічний огляд або експертне обстеження ліфта; - закінчився зазначений у паспорті термін роботи ліфта; - не призначено наказом працівників, відповідальних за організацію робіт з технічного обслуговування і ремонту ліфтів, за організацію експлуатації та за справний стан ліфтів; - відсутній атестований обслуговуючий персонал (електромеханіки, ліфтери); - не виконані приписи посадових осіб спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з промислової безпеки та охорони праці; - знос канатів перевищує встановлені норми; - є тріщини, деформації в металоконструкціях ліфта; - несправні прилади і пристрої безпеки, а також мають місце інші несправності, які впливають на безпечну експлуатацію ліфта.

При цьому, згідно Переліку машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (додаток 3) до Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки" від 26.10.2011 №1107, ліфти відносяться до переліку машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки.

Станом на дату розгляду даної справи, порушення, які стали підставою для звернення позивача з даним позовом для застосування заходів реагування, відповідач не усунув та не спростував документально відсутність факту їх вчинення та існування.

Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 71 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до п.5 ст.4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Аналогічні правові норми містяться у ст.183-6 КАС України, яка регламентує порядок застосування судом заходів реагування в сфері державного нагляду за позовами суб'єктів владних повноважень.

На переконання суду, подальша експлуатація ліфтів реєстр. №№1318,1664 до проведення їх технічного огляду та експертного обстеження на предмет подальшої безпечної експлуатації, тобто до повного усунення встановлених порушень, створює об'єктивну загрозу здоров'ю і життю людей, які відповідно до положень ст. 3 Конституції України є найвищою соціальною цінністю в Україні, і може призвести до тяжких наслідків, що, в свою чергу, є підставою для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення виконання робіт по експлуатації вищезазначених ліфтів до усунення відповідних порушень.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, оскільки ліфти є джерелом підвищеної небезпеки, а відповідачем не усунені належним чином та в повному обсязі виявлені в ході перевірки порушення, що створюють загрозу життя та здоров'ю людей, у зв'язку з цим, позовні вимоги Головного управління Держпраці у Вінницькій області підлягають задоволенню.

Враховуючи відсутність судових витрат у цій адміністративній справі, питання про їх розподіл судом не вирішується.

Керуючись ст.ст. 86, 94, 158, 162, 183-2, 256 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до ТОВ "Сармат", а саме: заборонити експлуатацію вантажних ліфтів реєстр. №№1318,1664.

Постанова підлягає негайному виконанню.

Відповідно до ст.ст. 183-2, 186 КАС України постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту отримання копії постанови.

Постанова, прийнята у скороченому провадженні, крім випадків її оскарження в апеляційному порядку, є остаточною.

Постанова набирає законної сили в порядку визначеному ст. 254 КАС України

Суддя Чернюк Алла Юріївна