Справа № 805/952/17-а
Суддя: Бабіч С.І.
Дата ухвалення: 2017-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

805/952/17-а

Україна

Донецький окружний адміністративний суд

У Х В А Л А

03 квітня 2017 року Справа № 805/952/17-а

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Бабіча С.І., за участю секретаря судового засідання Мангуш З.В. та представників сторін:

позивача – не з’явився;

відповідача – не з’явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» про розстрочення виконання судового рішення у справі за позовом Красноармійської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» про стягнення заборгованості у розмірі 3 053 806, 65 грн.,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 27.02.2017 року у справі № 805/952/17-а, адміністративний позов Красноармійської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» про стягнення заборгованості у розмірі 3 053 806, 65 грн. – задоволено у повному обсязі.

Присуджено до стягнення з Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника податків заборгованість по надходженням від викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, по надходженням від скидів забруднюючих речовин безпосередньо у водні об’єкти, по надходженням від розміщення відходів у спеціально відведених для цього місцях та по надходженням від викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на загальну суму 3 053 806, 65 грн.

Державне підприємство «Вугільна компанія «Краснолиманська» звернулась до суду із заявою про розстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі № 805/952/17-а від 27.02.2017 року строком на 24 місяці рівними частинами починаючи з березня 2017 року.

Розглянувши заяву та дослідивши додані до неї докази суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення та встановив такі обставини.

Заявник зазначив, що знаходиться у складному фінансовому становищі та не має достатніх коштів для своєчасного погашення заборгованості перед бюджетом.

Відповідно до ч.1 ст.263 КАС України за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист, що видав виконавчий лист, із поданням, а особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Також зі змісту вказаної статті видно, що частиною 1 статті 263 КАС України встановлено право звернення із заявою про розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не лише сторони виконавчого провадження, а також і особи, яка бере участь у розгляді справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Вiдповiдно до пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України вiд 26 грудня 2003 року № 14 “Про практику розгляду скарг на рiшення, дiї або бездiяльнiсть opганів i посадових осiб державної виконавчої служби та звернення учасникiв виконавчого провадження” при вирiшеннi заяв державного виконавця чи сторони про вiдстрочку чи розстрочку виконання рiшення суду потрібно мати на увазi, що вiдповiдно до статтi 263 Кодексу адмiнiстративного судочинства Укрaїни - їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, якi суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рiшення (вiдсутнiсть коштiв на рахунку, вiдсутнiсть присудженого майна в нaтypi, стихiйне лихо тощо).

Слід зазначити, що рішення суду за своєю суттю є актом органу судової влади, який наділено силою закону, що робить його обов’язковим до виконання усіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними та юридичними особами на всій території України. Тобто, з набранням законної сили судовий акт наділяється примусово-владним характером, що вимагає від сторін виконавчого провадження та органів державної виконавчої служби вжиття всіх необхідних заходів до його негайного, повного та належного виконання. За таких обставин надання боржнику відстрочення та розстрочення виконання судового рішення є виключною мірою оскільки може суттєво послабити його силу.

Водночас, оскільки заява про розстрочення виконання судового рішення розглядається за правилами Кодексу адміністративного судочинства України, заявник повинен надати суду докази на підтвердження обставин, що ускладнюють чи унеможливлюють виконання рішення суду.

Тобто, на відповідача покладається обов’язок доказування перед судом наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення суду та доведення, що в ситуації, яка склалася присутній саме винятковий випадок, коли необхідно задовольнити заяву про розстрочення виконання постанови адміністративного суду.

Суд зазначає про те, що підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк встановлений судом, тому вci ці обставини повинні бути доведені заявником.

Державне підприємство «Вугільна компанія «Краснолиманська» посилається на те, що немає можливості погасити заборгованість, у зв’язку з проведенням у Донецькій області антитерористичної операції, зазначений факт призводить до погіршення фінансового становища підприємства. Можливість належним чином здійснювати товариством господарську діяльність погіршилася.

Також, заявник зазначив, що 26 жовтня 2015 року на підприємстві була аварія, яка нанесла збитки підприємству на суму 186 192, 30 грн., кредиторська заборгованість на даний час становить 1 223 862 грн., заборгованість зі сплати податків та інших обов’язкових платежів на даний час становить 240 904 грн.

ДП “ВК “Краснолиманська” є одним з містоутворюючих підприємств для таких міст як м. Покровськ, м. Мирноград, м. Родинське, м. Білицьке та інші. Місячний фонд заробітної плати з нашаруваннями становить близько 42 млн. грн.

Необхідність виплати заробітної плати вимагає від підприємства акумулювання значних коштів, що в умовах постійних затримок розрахунків за поставлену вугільну продукцію є достатньо складним.

Примусове виконання рішення суду, зокрема у разі арешту коштів на рахунках ДП “ВК “Краснолиманська”, призведе до неможливості виконання рішення суду та зупинення діяльності підприємства.

Шахта “Краснолиманська” введена в експлуатацію в 1958 році з проектною потужністю 1200 тон вугілля на рік і з запасами 53 млн. тонн. До 2000 року всі запаси, (включаючи некондиційні, раніше залишені в охоронних ціликах біля капітальних виробок), у проектних межах шахтного поля були відпрацьовані.

На теперішній час ДП “ВК “Краснолиманська” відпрацьовуються та готуються для відпрацювання пласти k-5 та m2-4 потужністю 1,1 – 3,48 м; виробнича потужність підприємства становить 1 900 000 тон; проектна потужність - 2 225 000 тон, промислові запаси вугілля - становлять 257 млн. тон.

З метою своєчасного заповнення фронту очисних робіт по пласту k-5 передбачена підготовка 3-ї “біс” північної лави похилу № 1 пласту k-5 з запасами вугілля 130 тис. тон, введення в експлуатацію якої заплановано на листопад 2016 року, та 7-ї “біс” північної лави похилу № 1 пласту k-5, введення якої в експлуатацію заплановано на травень 2017 року.

На даний час вже виконуються роботи з розблокування стволу, розпочаті роботи з підготовки та введення в експлуатацію 1-ї північної лави пласту l-3 з запасами вугілля 2,80 млн. тон та 1-ї південної лави пласту l-3 з запасами вугілля 780 тис. тон.

Крім того, плануються роботи з реконструкції збагачувальної фабрики підприємства для збільшення випуску продуктів збагачення, енергетичного та коксівного концентратів. Витрати підприємства на модернізацію плануються на рівні 19,5 млн. грн. зі строком окупності 13 місяців, економічний ефект планується на рівні 15,5 млн. грн. на рік.

Однак, з огляду на відсутність державної підтримки, підприємство здійснює розвиток та модернізацію виробництва та власні кошти.

На цих підставах заявник стверджував, що лише розстрочення виконання постанови від 21 вересня 2016 року надасть можливість подолати наслідки аварії, відновити нормальну роботу підприємства та поступово розрахуватися боргами

На підтвердження доводів, викладених у заяві про розстрочення виконання судового рішення, ДП “ВК “Краснолиманська” надало бухгалтерську довідку про кредиторську заборгованість станом на 28 лютого 2017 року, яка становить 1 223 862 тис. грн., довідку про економічні наслідки аварії на ДП “ВК “Краснолиманська” (збитки - 186 192,3 тис. грн.), довідку підприємства про залишок коштів на рахунках, який станом на 10 березня 2017 року становить 236 508, 41 грн., перспективний план розвитку ДП “ВК “Краснолиманська” на 2016-2021 роки

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Отже, вимоги про розстрочення мають бути належним чином обґрунтовані, а судове рішення за наслідками їх розгляду - мотивованими.

Надаючи оцінку доводами заявника, суд відзначає наступне.

Твердження ДП “ВК “Краснолиманська” про складне фінансово-економічне становище є бездоказовим. Суду не надані баланс підприємства, звіти про результати фінансово-економічної діяльності за 2015 рік та минулий період 2016 року тощо.

Сама лише довідка ДП “ВК “Краснолиманська” про наявність кредиторської заборгованості не дає можливості зробити об’єктивний висновок щодо фінансового стану підприємства, з’ясувати, за який період виникла кредиторська заборгованість, чи наявна дебіторська заборгованість та з чого вона складається.

Заявником не надані докази відсутності у ДП “ВК “Краснолиманська” майна, на яке може бути звернено стягнення.

Суд критично сприймає доводи заявника про відсутність коштів, достатніх для виконання судового рішення.

Так, належним доказом наявності (відсутності) коштів на рахунках підприємства є виписка по рахунку або довідка банківської (фінансової) установи, однак такі документи суду не надані.

Подана ДП “ВК “Краснолиманська” довідка про залишок коштів на рахунках станом на 10 березня 2017 року не може бути прийнята судом як належний доказ.

Крім того, заявник не надав доказів того, що він не має інших рахунків у банківських та фінансових установах, ніж ті, що відображені у довідці. Також не надані належні докази, що станом на 03 квітня 2017 року (дату розгляду заяви судом) залишок коштів не змінився, а наявних недостатньо для виконання судового рішення.

З приводу посилання заявника на те, що виконання судового рішення ускладнене аварією, що мала місце у жовтні 2015 року, суд зазначає наступне.

По-перше, ДП “ВК “Краснолиманська” не надало складені компетентними державними органами (Держгірпромнагляд, Держпраці тощо) документи, які б свідчили, що аварія дійсно мала місце, про її характер та істотність її наслідків для підприємства.

По-друге, заявником не надані обґрунтовані розрахунки, які відображають, який відсоток в загальному об’ємі видобутку припадав на лаву, на якій була аварія, як це вплинуло на загальні результати виробничої діяльності, чи зберігся цей вплив на 2016 рік.

Як було зазначено вище, розстрочення виконання має винятковий характер.

Суд не приймає доводи заявника про необхідність щомісячно здійснювати нарахування і виплату заробітної плати працівникам, а також про те, що контрагенти постійно затримують розрахунки, оскільки ці обставини (зобов’язання) мають постійний, а не винятковий характер.

Відсутність державної підтримки та необхідність модернізації виробництва за рахунок власних коштів підприємства самі по собі не є підставою для розстрочення виконання судового рішення.

Суд відзначає, що ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов'язань заявнику та/або не доведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника - отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов'язань, а також неперерахування (несвоєчасне перерахування) заявнику з бюджету коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов'язань може бути підтверджено: довідкою, виданою фінансовим органом та/або головним розпорядником бюджетних коштів, щодо суми бюджетних асигнувань та/або бюджетних зобов'язань, що не надані (несвоєчасно надані) заявнику, або суми фінансування видатків, що не доведене (несвоєчасно доведене) до заявника в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов'язань; заявою отримувача бюджетних коштів про неперерахування (несвоєчасне перерахування) йому суми коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов'язань; довідкою, виданою розпорядником бюджетних коштів, щодо суми коштів, яку не перераховано (несвоєчасно перераховано) заявнику в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов'язань, у тому числі в рахунок оплати наданих заявником послуг (виконаних робіт, поставлених товарів).

Загроза виникнення неплатоспроможності (банкрутства) заявника в разі своєчасної та в повному обсязі сплати ним грошового зобов'язання в повному обсязі може бути підтверджена висновком про результати аналізу фінансового стану заявника, що проводиться органом державної податкової служби за даними бухгалтерського обліку.

Виконання заявником плану реорганізації власного виробництва та/або зміна його організаційної структури, що призводить (може призвести) до значного спаду виробництва протягом певного періоду підтверджується документами, що засвідчують здійснення заявником реорганізації власного виробництва та/або зміну його організаційної структури з розрахунками їх впливу на ефективність виробництва та рівень його прибутковості.

Документи, які б підтверджували наявність таких ускладнень для своєчасного виконання судового рішення, заявником не надані.

Посилання ДП “ВК “Краснолиманська” на можливі негативні наслідки від примусового виконання судового рішення, суд вважає передчасним, оскільки станом на 03 квітня 2017 року податковий орган з заявою про видачу виконавчого листа у справі до суду не звертався, виконавчий лист не видавався, як наслідок, виконавче провадження не було відкрито.

Встановлюючи строк, на який може бути розстрочене виконання, суд повинен виходити з реальної можливості боржника сплатити борг, наданням ним достатніх доказів існування обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, обґрунтованістю, про можливість погашення грошових зобов’язань (податкового боргу) та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму відстрочення(розстрочення), протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом.

Розстрочення виконання судового рішення може бути надано судом у виняткових випадках та за наявності обставин, що ускладнюють його виконання.

Дослідивши судове рішення та документи надані заявником, суд дійшов висновку, що обставини справи стосуються сплати платником податків обов’язкових зборів та платежів до Державного бюджету України, підприємством порушенні встановлені законом загальнообов’язкові правила поведінки суб’єкта господарювання зі сплати податків, зазначене свідчить про неналежне ставлення до обов’язків щодо погашення податкового боргу, що призводить до втрат бюджету України.

Відповідно до ч.1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» про розстрочення виконання постанови Донецького окружного адміністративного суду від 27 лютого 2017 року в адміністративній справі № 805/952/17-а.

Сторони, не обмежені у праві звертатися у майбутньому до суду із заявою про зміну способу і порядку виконання судового рішення у разі зміни умов та обставин, якими обґрунтовувалась заява про розстрочення виконання судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 160, 165, 263 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» про розстрочення виконання постанови Донецького окружного адміністративного суду від 27 лютого 2017 року в адміністративній справі № 805/952/17-а за позовом Красноармійської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» про стягнення заборгованості у розмірі 3 053 806, 65 грн. – відмовити повністю.

Ухвала прийнята у нарадчій кімнаті, її вступна та резолютивна частини проголошена у судовому засіданні 03 квітня 2017 року.

Повний текст ухвали складено 07 квітня 2017 року.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або згідно з ч. 3 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Бабіч С.І.