Справа № 826/4811/17
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2017-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 квітня 2017 року м. Київ № 826/4811/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва - Смолій І.В., розглянувши матеріали подання Головного управління ДФС у м.Києві до приватного підприємства "Рарітет" про застосування арешту коштів на рахунках,-

В С Т А Н О В И В:

З поданням до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління ДФС у м. Києві до приватного підприємства "Рарітет" про застосування арешту коштів на рахунках,

Ознайомившись із поданням та доданими до нього документами, суд дійшов висновку про необхідність залишення подання без руху з огляду на наступне.

Частиною 3 ст.183-3 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) передбачено, що подання подається до суду першої інстанції протягом двадцяти чотирьох годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинно містити: найменування адміністративного суду; найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку заявника; найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку, якщо такий відомий, відносно сторони, до якої застосовуються заходи, передбачені частиною першою цієї статті; підстави звернення з поданням, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; перелік документів та інших матеріалів, що додаються; підпис уповноваженої особи суб'єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Частиною третьою ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

За визначенням статті 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Одночасно Закон України "Про судовий збір" визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об'єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору.

Так, вичерпний перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір наведено у частині другій статті 3 Закону України "Про судовий збір", а пільги щодо сплати судового збору встановлені у статті 5 цього Закону.

Виходячи зі змісту статті 1833 Кодексу адміністративного судочинства України, подання є підставою для здійснення провадження у справі за зверненням органів доходів і зборів за особливою процедурою, а тому, відповідно, вважається особливою формою позовної заяви, яка є об'єктом справляння судового збору.

Суд звертає увагу, що подання органу доходів і зборів не визначено у частині другій статті 3 Закону України "Про судовий збір", а органи доходів і зборів не мають пільг щодо сплати судового збору відповідно до статті 5 Закону України "Про судовий збір".

З таких підстав, позивач зобов'язаний додати до подання документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. №3674-VІ, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано: суб'єктом владних повноважень, юридичною особою - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1600 грн.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем не надано доказів сплати судового збору.

Водночас, Головним управління ДФС у м. Києві заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України, ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

При цьому, особа, звернувшись із вказаним клопотанням, повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та подати суду відповідні докази.

Частиною першою статті 69 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Зокрема, згідно з правовими висновками Пленуму Вищого адміністративного суду України (постанова Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05 лютого 2016 року №2 "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року №484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

З урахуванням наведеного, судом не вбачається підстав для відстрочення позивачу сплати судового збору.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що подання подано з недотримання вимог статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зважаючи на вищевикладене, суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для залишення подання без руху із встановленням позивачу строку до 15 год. 00 хв. 07 квітня 2017 року для усунення недоліків шляхом подання до суду: доказів сплати судового збору за звернення до суду з поданням у розмірі 1600,00 грн.

Керуючись ст. 106, ч. 1 ст. 108, ст. 160, ст. 165, 1833 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

Відмовити Головному управлінню ДФС у м. Києві в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Залишити подання Головного управління ДФС у м. Києві без руху .

Встановити позивачу строк до 07 квітня 2017 року 15 год. 00 хв. для усунення недоліків подання.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч.3 ст. 108 КАСУ.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя І.В. Смолій