Справа № 826/13183/16
Суддя: Мельничук В.П.
Дата ухвалення: 2017-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

06 квітня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Лічевецького І.О., Мацедонської В.Е.,

при секретарі: Волощук Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 20 грудня 2016 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ашан Україна Гіпермаркет» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ашан Україна Гіпермаркет» звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення. Свої вимоги обґрунтовує тим, що викладені в акті перевірки висновки є протиправними та такими, що не відповідають вимогам законодавства, а прийняте на підставі них податкове повідомлення-рішення є незаконним та підлягає скасуванню.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 20 грудня 2016 року задоволено вказаний адміністративний позов. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 10 червня 2016 року № .

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, та ухвалити нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Крім цього. вказаною особою подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення суду першої інстанції.

Враховуючи наявні в матеріалах справи докази, колегія суддів приходить до висновку про те, що вказаний строк пропущено не було.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ст. 195 КАС України рішення суду першої інстанції підлягає перегляду в апеляційному порядку в межах апеляційної скарги.

Судом першої інстанції було встановлено, що відповідачем було проведено фактичну перевірку господарської одиниці: гіпермаркета, що розташований за адресою м. Київ, вул. Берковецька, 6, який належить Товариству з обмеженою відповідальністю «АШАН УКРАЇНА ГІПЕРМАРКЕТ».

За результатами перевірки складено Акт № 0052/28-1014-05/35442481 від 30.05.2016 року, за змістом якого даною перевіркою було встановлено порушення позивачем п. 2.8, 3.5, 7.24 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Національного банку України від 15.12.2004 року № 637, а саме: перевищення встановленого ліміту каси 25.11.2014 року та 12.12.2014 року.

Не погоджуючись з висновками, викладеними в Акті перевірки, Позивачем подано заперечення на акт перевірки, за результатом розгляду заперечень Контролюючим органом Листом від 09.06.2016 р. №12857/10/18-10-14-5-12 повідомив Позивача, що висновки Акту перевірки є такими, що відповідають законодавству.

На підставі акту перевірки контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 10 червня 2016 року № , яким застосовано штрафні (фінансові) санкції в розмірі 4390737,46 грн.

Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням позивачем подано скаргу до Державної фіскальної служби України, за результатом розгляду скарги ДФС України 11.08.2016 р. прийнято рішення №17427/6/99-99-11-03-01-25, яким залишено податкове повідомленні-рішення без змін, а скаргу позивача без задоволення.

Не погоджуючись із вказаним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що вимоги позивача є правомірними та обгрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його обгрунтованим з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом першої інстанції було встановлено, що спірне податкове повідомлення-рішення прийнято податковим органом у зв'язку з порушенням позивачем п. 2.8, п. 3.5, п. 7.24 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 року № 637 та на підставі пункту 54.3.3. пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу і абз. 2 п. 1 Указу Президента України від 12.06.1995 року № 436/95 «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки», у зв'язку з чим застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 4390737,46 грн.

Порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами (підприємцями), а також окремі питання організації банками роботи з готівкою визначені Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, яке затверджене Постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 року № 637 та зареєстроване в Міністерстві юстиції України 13.01.2005 року за № 40/10320.

Пунктом 1.2 Положення № 637 визначено, що ліміт залишку готівки в касі - граничний розмір суми готівки, що може залишатися в касі в позаробочий час.

Відповідно до п. 2.8 Положення № 637 підприємства можуть тримати в позаробочий час у своїх касах готівкову виручку (готівку) у межах, що не перевищують установлений ліміт каси. Готівкова виручка (готівка), що перевищує встановлений ліміт каси, обов'язково здається до банків для її зарахування на банківські рахунки.

Згідно п. 5.2 Положення № 637 установлення ліміту каси проводиться підприємствами самостійно на підставі розрахунку встановлення ліміту залишку готівки в касі, що підписується головним (старшим) бухгалтером та керівником підприємства (або уповноваженою ним особою). До розрахунку приймається строк здавання підприємством готівкової виручки (готівки) для її зарахування на рахунки в банках, визначений відповідним договором банківського рахунку. Для кожного підприємства та його відокремленого підрозділу складається окремий розрахунок встановлення ліміту залишку готівки в касі.

Судом першої інстанції було встановлено, що згідно Наказу № 179 від 04.01.2014 року «Про затвердження ліміту каси» директором ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет» затверджено ліміт залишку готівки в касі магазину «Ашан Біличі» з 04.01.2014 року у розмірі 2105585,00 грн.

Як вбачається з Звітів касира залишок на кінець дня складав: за 25.11.2014 року - 2451210,84 грн.; за 26.11.2014 року - 2394306,89 грн.; за 12.12.2014 року - 3847292,89 грн.; за 13.12.2014 року - 5252944,83 грн.

Також судом першої інстанції було встановлено, що між позивачем з однієї сторони та ПАТ «УКРСОЦБАНК» з іншої сторони укладено Договір на збирання (інкасацію) грошової виручки № 04.4-08/65і від 29 березня 2012 року.

Крім того, між Сторонами до Договору № 04.4-08/65і від 29 березня 2012 року укладено Додаткові угоди.

У відповідності п. 1 до Додаткової угоди № 7 від 07.10.2014 року Сторони погодилися викласти Додаток № 1 до Договору у новій редакції, що наведена відповідно у Додатку № 1 до цієї Угоди № 7.

Згідно п. 2 Додатку № 1 до Договору № 04.4-08/65і від 29 березня 2012 року в редакції від 07.10.2014 року. (Додаткової угоди №7): скорочена назва точки інкасації - Ашан Біличі ; режим роботи: Пн-Пт - 7:20 - 7:50 год., Суб. - 7:20 - 7:50 год., Нед. Святк. - 7:20 - 7:50.

З Видаткових касових ордерів судом першої інстанції встановлено наступне: від 25.11.2014 року № 1780 було видано суму в розмірі 1535974,00 грн.; від 26.11.2014 року № 1786 було видано суму в розмірі 1676524,00 грн.; від 12.12.2014 року № 1878 було видано суму в розмірі 2083041,00 грн.; від 13.12.2014 року № 1883 було видано суму в розмірі 2624296,00 грн.

За змістом супровідних відомостей до суми з готівкою підтверджується передача коштів до банку: від 25.11.2014 року № 422220 на загальну суму 635974,00 грн.; від 25.11.2014 року № 422214 на загальну суму 900000,00 грн.; від 26.11.2014 року № 422216 на загальну суму 776524,00 грн.; від 26.11.2014 року № 422215 на загальну суму 900000,00 грн.; від 12.12.2014 року № 422208 на загальну суму 683041,00 грн.; від 12.12.2014 року № 422212 на загальну суму 500000,00 грн.; від 12.12.2014 року № 422218 на загальну суму 900000,00 грн.; від 13.12.2014 року № 422215 на загальну суму 950000,00 грн.; від 13.12.2014 року № 422217 на загальну суму 900000,00 грн.; від 13.12.2014 року № 422216 на загальну суму 774296,00 грн.

Крім того, в матеріалах справи містяться Прибуткові касові ордери: № 2138 від 25.11.2014 року, згідно яких сума в розмірі 29650,00 грн. розмінна монетами; № 2248 від 12.12.2014 року, згідно яких сума в розмірі 78475,00 грн. розмінна монетами.

Судом першої інстанції зі змісту супровідних відомостей до суми з готівкою за 25.11.2014 року та 26.11.2014 року, а також 12.12.2014 року та 13.12.2014 року суми, що перевищували встановлений ліміт каси, здані ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет» Біличі до обслуговуючого банку на наступний день від дати їх надходження.

Відповідно до п. 5.9 Положення № 637 готівкові кошти не вважаються понадлімітними в день їх надходження, якщо вони були здані в сумі, що перевищує встановлений ліміт каси, до обслуговуючих банків не пізніше наступного робочого дня банку або були видані для використання підприємством відповідно до законодавства (без попереднього здавання їх до банку і одночасного отримання з каси банку на зазначені потреби) наступного дня на потреби, які пов'язані з діяльністю підприємства.

Порядок оформлення касових операцій визначений розділом 3 Порядку № 637.

Так, касові операції оформляються касовими ордерами, видатковими відомостями, розрахунковими документами, документами за операціями із застосуванням електронних платіжних засобів, іншими касовими документами, які згідно із законодавством України підтверджували б факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) готівкових коштів.

Пунктом 3.4 Положення № 637 визначено, що видача готівки з кас проводиться за видатковими касовими ордерами (додаток 3) або видатковими відомостями. Документи на видачу готівки мають підписувати керівник і головний бухгалтер або працівник підприємства, який на це уповноважений керівником. До видаткових ордерів можуть додаватися заява на видачу готівки, розрахунки тощо.

Пунктом 3.7 глави 3 Положення № 637 встановлено, що документом, що свідчить про здавання виручки до банку, є відповідна квитанція до прибуткового документа банку на внесення готівки, засвідчена підписами відповідальних осіб банку та відбитком печатки (штампа) банку. Документом, що свідчить про здавання виручки до банку через інкасаторів, є копія супровідної відомості до сумки з готівковою виручкою (готівкою), засвідчена підписом та відбитком печатки інкасатора-збирача.

Проте, згідно з абз. 5 п.3.10 Положення № 637, у касових ордерах, які оформляються на загальну суму проведених підприємством касових операцій (видача готівки за видатковими відомостями, електронними платіжними засобами, здавання готівки до банку, отримання готівки з банку за чеком та оприбуткування її в касі тощо), реквізит "Одержав" або "Прийнято від" не заповнюється.

З матеріалів справи судом першої інстанції було встановлено, що залишок готівкових коштів за 25.11.2014 року складав 2451210,84 грн., що підтверджується звітом касира, належним чином завірені копії яких містяться в матеріалах справи.

Згідно видаткового касового ордера № 1786 та супровідної відомості до сумки з готівкою № 422215, № 422216 26.11.2014 року було інкасовано 1676524,00 грн.

Таким чином, залишок готівкових коштів на початок нового робочого дня становив 774686,84 грн.

Залишок готівкових коштів за 12.12.2014 року складав 3847292,89 грн., що підтверджується звітом касира, належним чином завірені копії яких містяться в матеріалах справи.

Згідно видаткового касового ордера № 1883 та супровідної відомості до сумки з готівкою від 13.12.2014 року було інкасовано 2624296,00 грн.

Таким чином, залишок готівкових коштів на початок нового робочого дня становив 1222996,89 грн., що в свою чергу відповідає вимогам законодавства.

За змістом роз'яснення Національного Банку України від 08.09.2016 року, яке надане позивачу та в якому зазначено, що порядку розрахунку понадлімітних залишків готівки, у якому зокрема зазначено, що враховуючи графік роботи гіпермаркетів Товариства з обмеженою відповідальністю «Ашан Україна Гіпермаркет», гіпермаркети мають право здавати готівкову виручку до каси банку наступного за днем її надходження дня. При цьому така готівка не буде вважатися понадлімітною.

У зазначеному роз'ясненні також зауважено, що згідно з п. 3.10 Положення № 637 у касових ордерах, які оформляються на загальну суму проведених підприємством касових операцій при здаванні готівки до банку реквізити «Одержав» та «Прийнято» не заповнюються.

Крім цього, колегія суддів враховує правову позицію Вищого адміністративного суду України, неодноразово висловлену в судових рішеннях, щодо врахування судами презумпції правомірності діяльності суб'єкта господарювання, а також висновку про те, що не може бути достатньою підставою для підтвердження факту наявності в діях суб'єкта господарювання сама лише відсутність підпису особи в товаросупровідному документі якщо правомірність таких операцій достатньо підтверджується іншими наявними в матеріалах справи належними доказами.

Виходячи із зазначеного, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що в діях позивача відсутні порушення п. 3.5 Положення № 637 як і відсутні підстави для застосування відповідачем п.7.24 даного Положення.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що підстави для накладення штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) згідно абз. 3 п. 1 Указу Президента України від 12.06.1995 року № 436/95 «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» за перевищення встановлених лімітів залишку готівки в касі у двократному розмірі сум виявленої понадлімітної готівки у Контролюючого органу відсутні.

Правова позиція по даному питанню викладена в Ухвалах Вищого адміністративного суду України: від 28.01.2013 року по справі №К-19078/09, від 03.12.2013 року по справі № К/9991/31821/11 та в Постанові Вищого адміністративного суду України від 29.05.2013 року № К/9991/70561/11.

Оскільки здавання готівкових коштів до банківської установи підтверджується документально, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість висновків акту перевірки про перевищення ліміту залишків в касі, а тому позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 250 Господарського кодексу України адміністративно-господарські санкції можуть бути застосовані до суб'єкта господарювання протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніш як через один рік з дня порушення цим суб'єктом встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності, крім випадків, передбачених законом.

Дія цієї статті не поширюється на штрафні санкції, розмір і порядок стягнення яких визначені Податковим кодексом України та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на органи державної податкової служби та митні органи.

Водночас, Податковим кодексом України не передбачено порядок і розмір застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки.

Такий порядок та розмір штрафних санкцій визначено нормами п. 1 Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки», яким встановлено, що у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами-громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб'єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються Національним банком України, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу, зокрема, за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п'ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Відповідно до ст. 75 Конституції України єдиним органом законодавчої влади в Україні є парламент - Верховна Рада України.

Положеннями ст. 85 Основного Закону України визначено, що до повноважень Верховної Ради України належить, зокрема, прийняття законів.

Оскільки Указ Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» та Положення про ведення касових операцій у національній валюті України, затверджене постановою Правління Національного банку України, не є законами, контроль за дотриманням яких покладено на органи державної податкової служби, колегія суддів зазначає, що в даному видатку адміністративно-господарські санкції можуть бути застосовані до суб'єкта господарювання, як-то передбачено ст. 250 Господарського кодексу України, протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніш як через один рік з дня порушення цим суб'єктом встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності, крім випадків, передбачених законом.

Враховуючи те, що порушення норм з регулювання обігу готівки, про яке зазначає податковий орган, мало місце у 2014 році, а штрафні санкції до позивача за вказане порушення були застосовані у 2016 році, тобто після спливу річного строку, визначеного ст. 250 Господарського кодексу України, колегія суддів приходить до висновку про відсутність у податкового органу підстав для прийняття спірного податкового повідомлення-рішення.

Дана правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 08.10.2014 року (К/800/47939/13) та постанові від 17.03.2015 року (К/800/54119/14).

За вказаних обставин колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, а тому вона є такою, що не підлягає задоволенню.

За змістом ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим - ухвалене судом на підставі повного та всебічного з'ясування обставин в адміністративній справі, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст. ст. 2, 159, 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 20 грудня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: І.О. Лічевецький

В.Е. Мацедонська

Повний текст виготовлено 06.04.2017 року.

Головуючий суддя Мельничук В.П.

Судді: Лічевецький І.О.

Мацедонська В.Е.