Справа № 826/3000/17
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2017-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04 квітня 2017 року м. Київ № 826/3000/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами:

за позовомОСОБА_1
до відповідачаГоловного управління Національної поліції у м. Києві, Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції у м. Києві №4,
провизнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до відповідачів Головного управління НП у м. Києві, Атестаційної комісії ГУ НП у м. Києві №4, в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення атестаційної комісії від 24.12.2015 р. про те, що позивач займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню зі служби в поліції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.03.2017 позовну заяву залишено без руху.

29.03.2017 через канцелярію суду від позивача надійшли документи на усуненні недоліків позовної заяви.

Відповідно до частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною першою статті 99 КАС адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина третя статті 99).

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014 у справі № 826/236/14.

Серед іншого, позивачем у позовній заяві зазначено, що про прийняте рішення Атестаційної комісії ГУ НП у м. Києві №4 остання дізналася 24.12.2015, про що свідчить її власноручний підпис на зворотньому аркуші атестаційного листа.

З адміністративним позовом до суду позивач звернулася 27.02.2017.

Відповідно до статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Будь-яких доказів обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного у матеріалах справи не міститься.

З огляду на викладене, оскільки позивач звернувся з пропущенням встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку звернення до адміністративного суду та враховуючи те, що суд на підставі поданої ним позовної заяви та доданих до неї матеріалів не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви у зв'язку із неусуненням недоліків позовної заяви.

Згідно вимог п. 1 ч. 3 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху. Відповідно до ч. 5, ч. 6 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала про повернення позовної заяви може бути оскаржена особою, яка подала позовну заяву. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи викладене вище та керуючись ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву повернути ОСОБА_1.

2. Надіслати позовну заяву з матеріалами справи позивачу.

3. Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки встановлені ст.ст. 185-187 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська