Справа № 808/2192/16
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2017-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

06 квітня 2017 рокусправа № 808/2192/16
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Кругового О.О.

суддів: Лукманової О.М. Божко Л.А.

за участю секретаря судового засідання: Сонник А.В.

за участю представників позивача: ОСОБА_1, ОСОБА_2.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу приватного підприємства «Група науково-промислових досліджень»

на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 07 грудня 2016 року у справі №808/2192/16 за позовом приватного підприємства «Група науково-промислових досліджень» до Державного агентства рибного господарства України про визнання протиправною відмови у погодженні програми та зобовязання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в :

18 липня 2016 року приватне підприємство «Група науково-промислових досліджень» звернулось до суду з адміністративним позовом в якому просило: визнати протиправною відмову Держрибагенства позивачеві у погодженні ОСОБА_3 проведення науково-дослідних робіт ПП ГНПД Вивчення можливостей щодо здійснення промислу бичків в пятикілометровій прибережній зоні вздовж українського узбережжя Азовського моря від Керченської протоки до краю Білосарайської коси впродовж календарного року з 01.01. по 31.12 з встановленням термінів заборони їх добування, оформлену листом від 30.03.2016 №1-6-17/1691-16 та зобов'язати відповідача повторно розглянути ОСОБА_3 проведення науково-дослідних робіт і прийняти відповідне рішення стосовно її погодження з урахуванням висновків суду по даній справі.

Адміністративний позов обґрунтовано тим, що в пятикілометровій прибережній зоні Азовського моря кожна із сторін (як України так і Російська Федерація самостійно) приймає заходи регулювання промислу по відношенню видів біологічних ресурсів, для яких Комісією не встановлюється обєми (ліміти) вилову і при його здійсненні не може бути нанесена шкода запасам вказаних видів, а вже за межами пятикілометрової прибережної зони Азовського моря здійснюється регулювання рішеннями Комісії. Отже, оскільки комісія узгодила самостійне регулювання кожною із Сторін промислу в пятикілометровій прилежній зоні Азовського моря і Комісією не встановлені обєми (ліміти) вилову бичка у пятикілометровій прибережній зоні Азовського моря, то ОСОБА_3 проведення науково-дослідних робіт позивача не підлягала розгляду Комісією з прийняттям Комісією рішення про проведення наукових робіт за даною програмою. Відтак, відмова відповідача погодити позивачу ОСОБА_3 проведення науково-дослідних робіт з тих причин, що відносно неї не прийнято Комісією рішення, є протиправною. Також позивач посилається на відсутність у Порядку №922 приписів про погодження науковими установами програми проведення дослідного вилову водних біоресурсів у Комісії, у басейновому рибогосподарському інституті. Отже, позивач вважає, що з його боку відсутнє недотримання процедур прийняття рішення щодо проведення даного виду робіт та погодження програми у Держрибагенстві.

Постановою Запорізького окружного адміністративного суду від 07 грудня 2016 року в задоволенні позовних вимог ПП «Група науково-промислових досліджень» відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржувану постанову суду скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована фактично доводами адміністративного позову. Також, позивач наголошує, що ПП «група науково-промислових досліджень» є рибогосподарським підприємством, тому відсутніми є підстави попереднього погодження програми у басейновому рибогосподарському інституті, також, позивач зазначає, що оскільки наукові роботи будуть проводити 5-кілометровій зоні, яке передбачає самостійне узгодження державою, незважаючи на те, що Азовське море є внутрішнім морем двох країн.

На адресу суду від відповідача надійшли заперечення на апеляційну скаргу, в яких зазначив, що судом першої інстанції правомірно встановлено, що не є протиправною відмова Держрибагенства погодити позивачу програму проведення науково-дослідних робіт з причин її неузгодження з басейновим рибогосподарським інститутом, оскільки така вимога прямо передбачена пп.4.5 п. 4 рішення ХХУ сесії Комісії (22-25 жовтня 2013 р. с. Ріжок, Ростовська область, Російська Федерація) та п. 31 Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних обєктах (їх частинах),внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України». Просить апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції без змін.

Також від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи через зайнятість його представників в інших судових засіданнях, на підтвердження фактів викладених в клопотанні відповідачем не було надано доказів.

Порядившись на місці, зясувавши думку щодо заявленого клопотання в інших учасників судового процесу з урахуванням на адресу суду письмових заперечень на апеляційну скаргу, із викладенням позиції відповідача у даній справі, колегія суддів, ухвалила за можливе розглядати справи за відсутності представників відповідача.

Представники позивача в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримали у повному обсязі просили оскаржувану постанову суду скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог, посилались на мотиви викладені в адміністративному позові та апеляційній скарзі.

Через канцелярію суду позивачем надано письмові пояснення, в яких він зазначає, що ПП «ГНПД» володіє спеціальними технічними засобами та має відповідних спеціалістів для проведення науково-дослідної роботи обумовленої ОСОБА_3, що подавалась на погодження відповідачу, однак відповідач протиправно відмовив в погодженні програми із посиланням на рішення Комісії, створеної відповідно до угоди між Україною та Російською Федерацією. Позивач зазначає, що рішення Комісії не є нормативно-правовими актами, вони не оприлюднюються в встановленому Законом порядку, тому не є обовязковими для виконання на території України.

Перевіривши, в межах доводів апеляційної скарги, законність та обґрунтованість судового рішення, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи із наступного.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 15.02.2016 (а.с. 15) позивач листом подав Держрибагенству на погодження ОСОБА_3 проведення науково-дослдіних робіт ПП ГНПД Вивчення можливостей щодо здійснення промислу бичків в пятикілометровій прибережній зоні вздовж українського узбережжя Азовського моря від Керченської протоки до краю Білосарайської коси впродовж календарного року з 01.01.по 31.12 з встановленням термінів заборони їх видобування (далі ОСОБА_3).

Держрибагенство листом від 30.03.2016 №1-6-17/1691-16 (а.с. 34-36) відмовило позивачу у погодженні ОСОБА_3 проведення науково-дослідних робіт у звязку із недотриманням процедур прийняття рішення щодо проведення даного виду робіт та погодження програми.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням Держрибагенства, позивач звернувся до суду з відповідною позовною заявою.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до п. 1.2 Положення про порядок проведення і застосування науково-дослідних і науково-промислових робіт щодо вдосконалення Правил рибальства, затвердженого рішенням Х сесії Комісії (27-30 жовтня 1998р. м. Херсон, Україна), усі науково-дослідні та науково-промислові роботи, що мають на меті вдосконалення правил рибальства в басейні Азовського моря можуть здійснюватись виключно за рішенням Комісії, в свою чергу запропонована позивачем у ОСОБА_3 науково-дослідна робота, яка спрямована на вивчення можливості зміни Правил рибальства в басейні Азовського моря, не була розглянута та узгоджена в рамках роботи Комісії, відтак відповідачем правомірно було відмовлено у погодженні позивачеві відповідної програми. При цьому до спірних правовідносин не може бути застосовано п. 7.2.8 Протоколу ХХVII сесії Комісії 27-29 жовтня 2015 року в м. Сочі (Російська Федерація), оскільки по-перше, п. 1.2 Положення не містить жодних виключень, по-друге, як вже було зазначено судом, підпунктом г пункту 7.2.1 вищевказаного Протоколу Комісії регламентоване промислове вилучення бичка у Азовському морі протягом поточного року.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Статею 1 Закону №3677 зокрема передбачено, що правила рибальства це нормативно-правові акти, які у визначеному районі дії встановлюють умови, способи добування, допустимі до вилучення розміри водних біоресурсів, вимоги щодо їх охорони, а також можуть визначати кількість, типи, розміри, технічні характеристики суден флоту рибної промисловості та знарядь вилову, умови користування рибогосподарськими водними об'єктами та навантаження на них. Режим промислу - встановлена на певний проміжок часу сукупність вимог та правил, які уточнюють, доповнюють або скасовують правила рибальства для оптимізації кількісного та видового складу водних біоресурсів у визначеному водному об'єкті (його частині).

Відповідно до ст. 31 Закону №3677, правила промислового рибальства розробляються на основі наукових обґрунтувань за басейновим принципом та затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості.

Правилами промислового рибальства визначаються райони, способи і строки вилучення (вилову, добування, збирання) водних біоресурсів, типи, розміри та кількість рибопромислових суден, знаряддя вилову, їх кількість, допустимі до вилову розміри об'єктів промислу, вимоги щодо їх охорони, а також умови користування промисловими ділянками рибогосподарських водних об'єктів (їх частинами), навантаження на кожний водний об'єкт за кількістю та потужністю плавзасобів.

Законом України N 1682-IV від 20.04.2004 ратифіковано Договір між Україною та Російською Федерацією про співробітництво у використанні Азовського моря і Керченської протоки (далі Договір).

Статею 1 Договору визначено, що Азовське море та Керченська протока історично є внутрішніми водами України і Російської Федерації.

Відповідно до ст. 3 Договору, Українсько-російське співробітництво, в тому числі спільна діяльність у галузі судноплавства, включаючи його регулювання та навігаційно-гідрографічне забезпечення, рибальства, захисту морського середовища, екологічної безпеки, а також пошуку та рятування в Азовському морі та Керченській протоці, забезпечуються шляхом як реалізації наявних угод, так і укладення, у відповідних випадках, нових домовленостей.

24 вересня 1992 року між Урядом України та Урядом Російської Федерації була укладена Угода про співробітництво в галузі рибного господарства, відповідно до ст. 1 якої Сторони погодилися, що Сторони прагнуть співробітничати з питань розробки і координації своєї рибогосподарської політики і практичної діяльності в цілях досліджень, оптимального використання і зберігання живих ресурсів Світового океану, в тому числі Чорного і Азовського морів.

14 вересня 1993 року між Державним комітетом України з рибного господарства та рибної промисловості та Комітетом Російської Федерації з рибальства була укладена Угода з питань рибальства в Азовському морі, метою якої, відповідно до ст. 1 вказаної угоди, є започаткування спільного викорисання живих ресурсів басейну Азовського моря. Кожна із Сторін погоджується дозволяти юридичним і фізичним особам іншої Сторони здійснювати промисел в своїй частині Азовського моря.

У ст. 2 Угоди від 14.09.1993 Сторони визначили, що Районом застосування цієї Угоди зокрема є Азовське море з усіма затоками, гирлами, лиманами, включаючи Сиваш і Керченську протоку до лінії мис Такіль - мис Панагія.

У ст. 7 Угоди від 14.09.1993 Сторони погодили, що з метою сприяння реалізації Угоди засновується Українсько-Російська Комісія з питань рибальства в Азовському морі, що далі іменується "Комісією".

У ст. 8 Угоди від 14.09.1993 Сторони погодили, що Комісія має наступні повноваження, зокрема:

- координувати діяльність Сторін із збереження, відтворення, оптимального використання живих ресурсів та управління ними;

- щорічно визначати на підставі наукових прогнозів загальний допустимий вилов кожного виду живих запасів, а також визначати квоти вилову кожного виду за взаємною домовленістю Сторін та з урахуванням внеску кожної Сторони у їх відтворення;

- узгоджувати заходи регулювання та контролю промислу в районі дії Угоди;

- опрацьовувати рекомендації стосовно науково-дослідної діяльності в галузі рибальства в районі дії Угоди;

- розглядати будь-які інші питання, що мають стосунок до цілей цієї Угоди.

Відповідно до п. 1.2 Положення про порядок проведення і застосування науково-дослідних і науково-промислових робіт щодо вдосконалення Правил рибальства, затвердженого рішенням Х сесії Комісії (27-30 жовтня 1998р. м. Херсон, Україна), усі науково-дослідні та науково-промислові роботи, що мають на меті вдосконалення правил рибальства в басейні Азовського моря можуть здійснюватись виключно за рішенням Комісії.

Отже чинними міжнародними угодами, які були ратифіковані та набрали законної сили, визначено право Комісії, зокрема, узгоджувати питання щодо промислового рибальства, проведення науково-дослідних робіт повязаних із виловом біоресурсів в Азовському морі в районі дії Угоди, відтак, суд вважає, що рішення Комісії прийняті в рамках дії Угод є обовязковими для виконання для сторін Угоди, в тому числі для підприємств установ та організацій на території України.

Так, рішенням ХХV сесії Комісії (22-25 жовтня 2013 с. Ріжок, Ростовська область, Російська Федерація) підпунктом 4.5 пункту 4 Протоколу визначено, що сторони не виключають здійснення певних видів науково-дослідних робіт в Азовському морі науковими установами, не підпорядкованими галузевим державним відомствам, але за умови узгодження розроблених ними програм з басейновими рибогосподарськими інститутами своїх сторін, з наступним взаємним інформуванням про погоджені роботи.

Пунктом 31 Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних обєктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України N 992 від 25.11.2015 передбачено, що ОСОБА_3 проведення дослідного вилову водних біоресурсів та перелік співвиконавців розглядаються науково-промисловою радою, погоджується з Держрибагентством або його територіальними органами.

Отже, що в силу приписів п. 31 Порядку, програми проведення дослідного вилову видних біоресурсів та перелік співвиконавців розглядаються науково-промисловою радою, погоджується з Держрибагентством або його територіальними органами, в свою чергу, у відповідності до рішення Комісії здійснення певних видів науково-дослідних робіт в Азовському морі науковими установами, не підпорядкованими галузевим державним відомствам дозволяються за умови їх узгодження з басейновими рибогосподарськими інститутами.

ОСОБА_3 проведення дослідного вилову водних біоресурсів також погоджується науковою установою, що належить до сфери управління Держрибагентства, Національної академії аграрних наук або Національної академії наук.

Відповідно до п.п. 2.2.6 Положення, НПР готує пропозиції та рекомендації з проблем, які виносяться на розгляд сесій Українсько-Російської комісії з питань рибальства у Азовському морі, а також відповідно до інших міжнародних угод, учасницею яких є Україна.

Підпунктом 7.2.8 Протоколу ХХVII сесії Комісії 27-29 жовтня 2015 року в м. Сочі (Російська Федерація) передбачено, що кожна Сторона самостійно приймає міри регулювання промислу в лиманах і річках, а також у пятикілометровій прибережній зоні Азовського моря, у Таганрозькій затоці і Керченській протоці, якщо такий промисел здійснюється у відношенні до видів водних біоресурсів, для яких Комісією не встановлені обєми (ліміти) добування та при його проведенні не може бути завдано шкоди запасам вказаних видів.

Проте в пункті 7.2 вищезазначеного Протоколу Комісія рекомендувала Сторонам здійснювати промисел у відповідності з погодженими нею Заходами регулювання, які уточнюються на 2016 рік у спосіб, встановлений п.п. 7.2.1-7.2.7 Протоколу. Зокрема підпунктом г пункту 7.2.1 Порядку Комісії регламентовано промислове вилучення бичка у Азовському морі протягом поточного року, а саме:

-ятерами, підйомними пастками, каравками, закидними неводами (волоками) в Таганрозькій затоці та вздовж західного і північного узбережжя Азовського моря від мису Хроні до краю Білосарайської коси, вхдовж південного і східного узбережжя Азовського моря від мису Ахілеон до краю коси довгої з 1 березня до 30 квітня;

-механізованими драгами з розміром (кроком вічка) в матні не менш ніж 18 мм у загальній кількості не більше 90 одиниць (по 45 одиниць для кожної зі Сторін) з 15 серпня до 15 грудня, а також у задуховий період та з 15 березня до 15 квітня механізованими дарами з розміром (кроком вічка) в матні не менш ніж 20 мм у загальній кількості не більш 13 одиниць (7 одиниць для Російської Федерації і 6 одиниць для України у 2016 році) в Азовському морі (за виключенням пятикілометрової прибережної зони) в районі обмеженому;

на заході лінією, що зєднує край Білосарайської коси буй Єленінської банки буй Железинської банки і далі за напрямком до Ачуєвського маяку до перетину з лінією м. Ахілеон маяк Ахтарський та від цієї точки до мису Ахілеон. У задуховий період добування (вилов) бичків у зазначеному районі здійснюється, включно з пятикілометровою прибережною зоною;

-ручними та напівмеханізованими драгами, закидними неводами (волоками), каравками, ятерами та підйомними пастками вздовж українського та російського узбережжя Азовського моря у пятикілометровій зоні від Керченської протоки до краю Білосарайської коси та від мису Ахілеон до краю коси Довгої, а також у Таганрозькій затоці з 15 серпня до 15 грудня, а також у перезадуховаий та задуховий періоди

Передзадуховий і задуховий періоди періоди підвищеної смертності водних біоресурсів, що викликані змінами гідрохімічних показників у водному обєкті рибогосподарського призначення.

У випадку оголошення однією із Сторін строків початку та завершення передзадухового і за духового періоду, Сторона, що оголосила про перезадуховаий період і задуховий період, інформує про це іншу Сторону із зазначенням району задухи. Інша сторона має право ухвалювати рішення про відповідне

відкриття та закриття видобутку (вилову) бичків своїми суднами в районі задухи за процедурою, що передбачена національним законодавством її держави.

Вилучення водних біоресурсів за виникнення передзадухового та за духового періоду здійснюється пунктом 27 Заходів регулювання, цим режимом і законодавством держав Сторін.

Підпунктом г пункту 7.2.1 вищевказаного Протоколу Комісії регламентоване промислове вилучення бичка у Азовському морі протягом поточного року, що в подальшому також послугувало підставою для затвердження підпункту 3 пункту 12 Режиму рибальства в басейні Азовського моря у 2016 році, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 06.01.2016 №2.

Встановлені обставини справи свідчать про те, що листом від 15.02.2016 позивачем було направлено до відповідача на затвердження ОСОБА_3 проведення науково-дослідних робіт ПП «ГНПД» «Вивчення можливостей щодо здійснення промислу бичків в пятикілометровій прибережній зоні вздовж українського узбережжя Азовського моря від Керченської протоки до краю Білосарайської коси впродовж календарного року з 01.01. по 31.12. з встановленням термінів заборони їх видобування».

Так, основною метою та завданням робіт по вказаній програмі є стабільна планова забезпеченість якісною свіжою сировиною потужностей харчової промисловості з встановленням термінів заборони промислів бичків в пятикілометровій прибережній зоні Азовського моря вздовж українського узбережжя Азовського моря від Керченської протоки до краю Білосарайської коси під час здійснення промислу з 01 січня по 31 грудня. Проведення робіт у продовж зазначеного в програмі часу та на вказаній території планувалось за допомогою бичкової драги 45 м., закидними неводами, (волоками), ятерами, підйомними пастками, каравками з застосуванням рибопромислових суден.

Тобто, науково-дослідна робота, визначена ОСОБА_3 направлена на зясування можливостей промислового вилову в пятикілометровій прибережній зоні вздовж українського узбережжя Азовського моря до Керченської протоки, таким чином враховуючи кінцеву мету програми, суд приходить до висновку, що вона направлена на зміну правил рибальства та режимів промислу.

Отже, з огляду на п. 1.2 Положення про порядок проведення і застосування науково-дослідних і науково-промислових робіт щодо вдосконалення Правил рибальства, затвердженого рішенням Х сесії Комісії (27-30 жовтня 1998р. м. Херсон, Україна), усі науково-дослідні та науково-промислові роботи, що мають на меті вдосконалення правил рибальства в басейні Азовського моря можуть здійснюватись виключно за рішенням Комісії, в свою чергу запропонована позивачем у ОСОБА_3 науково-дослідна робота, яка на думку суду спрямована на вивчення можливості зміни Правил рибальства в басейні Азовського моря, не розглядалась та не узгоджувалась в рамках роботи Комісії.

Крім того, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що до спірних правовідносин не може бути застосовано п. 7.2.8 Протоколу ХХVII сесії Комісії 27-29 жовтня 2015 року в м. Сочі (Російська Федерація), оскільки п. 1.2 Положення не містить жодних виключень, а підпунктом г пункту 7.2.1 вищевказаного Протоколу Комісії регламентоване промислове вилучення бичка у Азовському морі протягом поточного року.

Щодо доводів позивача про те, що чинним законодавством не передбачено обовязку на узгодження науково-дослідних робіт із басейними рибогосподарськими інститутами суд зазначає, рішенням ХХУ сесії Комісії (22-25 жовтня 2013 р. с. Ріжок, Ростовська область, Російська Федерація) підпунктом 4.5 пункту 4 Протоку визначено, що сторони не виключають здійснення певних видів науково-дослідних робіт в Азовському морі науковими установами, не підпорядкованими галузевим державним відомствам, але за умови узгодження розроблених ними програм з басейними рибогосподарськими інститутами своїх сторін, з наступним взаємним інформуванням про погоджені роботи.

В свою чергу, суд також вважає необґрунтованими доводи позивача стосовно того, що оскільки ПП «Група науково-промислових досліджень» є рибогосподарським підприємством підстави для застосування пп.4.5 п. 4 рішення ХХУ сесії Комісії (22-25 жовтня 2013 р. с. Ріжок, Ростовська область, Російська Федерація), оскільки рибогосподарським є підприємство питома вага прибутку (перевищує 50 відсотків загальної суми валового доходу підприємства) якого припадає саме на прибуток від рибогосподарської діяльності, натомість, як зазначено самим позивача в адміністративному позові, ПП «Група науково-промислових досліджень» є саме науковим підприємством його основною діяльністю є наукова, науково дослідна, науково-технологічна, науково технічна діяльність, саме на цю діяльність припадає питома вага прибутку підприємства (70%), як зазначає сам позивач, також підприємство займається рибогосподарською діяльністю.(а.с.3). В свою чергу, питання щодо проведення наукових робіт науково-дослідними установами, які як позивач не підпорядковані галузевими державними відомствами допускаються за умови узгодження програм з басейними рибогосподарськими інститутами.

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 3 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність обставин, що свідчили б на користь порушення відповідачем вимог норм чинного законодавства.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що відсутніми є підстави для зобовязання відповідача повторно розглянути ОСОБА_3 проведення науково-дослідних робіт ПП ГНПД та прийняти рішення стосовно її погодження, отже у задоволенні позову в цій частині позовних вимог також слід відмовити.

За викладених обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про правомірність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції та відсутність підстав, в межах доводів апеляційної скарги, для його зміни або скасування.

Керуючись ч. 3 ст. 160, ст.195, ст.196, ст.198, ст.200, ст.205, ст.206 КАС України суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу приватного підприємства «Група науково-промислових досліджень» залишити без задоволення.

Постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 07 грудня 2016 року у справі №808/2192/16 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів відповідно до ст. 212 КАС України.

Головуючий: О.О. Круговий

Суддя: О.М. Лукманова

Суддя: Л.А. Божко