Справа № 757/24261/15-а
Суддя: Остапчук Т. В.
Дата ухвалення: 2017-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

печерський районний суд міста києва
П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2017 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя Остапчук Т.В.,

при секретарі Медведєва М. Г.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно - будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування постанови про накладання адміністративного штрафу,-кст>

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про скасування постанови № 55 від «30» червня 2015 р. про адміністративне правопорушення, посилаючись на те, що Постановою на нього накладено штраф в розмірі 6800грн. Позивач вважає, що складений відповідачем Протокол, складено з порушенням норм матеріального та процесуального права. В обґрунтування позову посилається на те що на підставі направлення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві для зведення перевірки від 17 червня 2015 року № б/н для здійснення позапланової перевірки на АДРЕСА_1, на підставі наказу інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 05 січня 2015 року № 1 та звернення ОСОБА_3 із строком дії з 17 червня 2015 по 23 червня 2015 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатом якої складено акт перевірки від 18 червня 2015 року.

Як висновок проведеної перевірки встановлено, що у квартирі АДРЕСА_1, виконані будівельні роботи із реконструкції шляхом прибудови з влаштування окремої вхідної групи та об'єднання з кв. АДРЕСА_2, без документів, що надають право на виконання таких робіт. Вказана квартира іісля виконання будівельних робіт експлуатується буз прийняття в експлуатацію відповідно до вимог чинного іконодавства (об'єкт відноситься до II категорії складності).

На підставі вищезазначених висновків, 18 червня 2015 року Інспекцією державного архітектурно- будівельного контролю у місті Києві винесено Позивачу припис із вимогою усунути встановлені порушення до кінця 2015 року та заборонено експлуатувати приміщення до моменту усунення порушень.

Відповідно, 30 червня 2015 року складено протокол № 55 про адміністративне правопорушення, згідно якого на нього накладено штраф згідно п. ч.7,12, ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у розмірі 6800 гривен.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м Києві як орган здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимої законодавства у сфері містобудівної діяльності, має право призначати та проводити перевірки суб'єктів містобудування згідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 27.11.2004 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Біляєвим В.О. квартира за адресою: АДРЕСА_1 , була придбана та зареєстрована на праві спільної часткової власності (в рівних долях по 1/2) за ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

При цьому, доказів замовлення саме позивачем будівництва або виконання функцій замовника або підрядника при проведенні перевірки не виявлено.

Крім того перевірка, на підставі якої складено Постанову, була проведена за відсутності позивача, наказ на перевірку позивачем отримано. На момент проведення перевірки Позивач був відсутній у приміщенні яке перевірялось. При проведені перевірки, наказ на проведенні перевірки жодному з власників квартири не вручався,.

Окрім іншого, щодо посилання Відповідача на постанову Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року N 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурного контролю», але у відповідності до п. Порядку, він визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфер містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадженні господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності Проте згідно акту перевірки так, об'єкт, а саме квартира відноситься до II категорії складності, а отже, вказанний Порядок не може регулювати проведення перевірки саме квартири.

Відповідно до п. 8 Порядку, акт перевірки може бути складено органами архітектурної інспекці виключно відносно суб'єктів господарювання, яким Позивач не являється так і не отримав акт перевірки.

Дані наведені у Постанові, грунтуються на висновках виключно Акту перевірки від 18.06.2015 року, жодної фіксації порушення перевіряючим не проведено, за яких умов і у присутності кого саме було проведено перевірку та складено протокол, незрозуміло, жодний із власників квартири при проведені перевірки не був присутній.

При цьому, Акт перевірки не є нормативним актом, а є документом, який містить виключно опис обставин, при цьому суб'єктивних, які мали місце на думку органу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення не були з»ясовані всі обставини для вирішення справи.

Також, під час складання постанови про адміністративне правопорушення та під час розгляду справи позивача не ознайомлено з вимогами ст.268 КУпАП та ст.63 Конституції України, що є грубим порушенням його прав. Тому просить визнати постанову Заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції м. Києві № 55 від «30» червня 2015 р. про адміністративне правопорушення протиправною та скасувати , провадження по справі закрити. В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 позов підтримала , просила задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_6 проти позову заперечував , вказував на те що постанова прийнята відповідно до норм законодавства, надав письмові пояснення.

Суд , заслухавши пояснення представників сторін , дослідивши надані докази приходить до слідуючого.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди, перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій).

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Встановлено , що 03.06.2015 ОСОБА_3 звернувся до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України з заявою (зареєстровано під №10/26-Л-0906/10 від 09.06.2015) про проведення перевірки щодо законності проведення реконструкції (перепланування) квартири АДРЕСА_1, який є співвласником зазначеної квартири та без відома якого було проведено її реконструкцію.

На виконання наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 05.01.2015 №1 та звернення ОСОБА_3 (вх. №10/26-Л-0906/10 від 09.06.2015) було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 17.06.2015 №б/н із строком дії з 17.06 по 23.06.2015, в якому зазначено, що буде проведено позапланову перевірку на АДРЕСА_1, також повідомлено, що направлення дійсне при пред'явленні службового посвідчення.

На підставі звернення ОСОБА_3 (вх. №10/26-Л-0906/10 від 09.06.2015) та у присутності ОСОБА_1, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при реконструкції квартири АДРЕСА_1, за результатами якої складено акт від 23.06.2015 року, в якому зафіксовані порушення частини першої статті 34 та части восьмої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"

Зокрема, за результатами перевірки встановлено, що «власниками квартири гр. ОСОБА_1 і гр. ОСОБА_3 (договір купівлі-продажу від 27 листопада 2004 року № б/н є власниками кв. АДРЕСА_1 рівних частках) у зазначеній квартирі виконані роботи із реконструкції шляхом перебудови з влаштуванням окремої вхідної групи та об'єднанням з кв. № АДРЕСА_2, власником якої є ОСОБА_7, без документів, що надають право на виконання таких робіт, чим порушено ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності ". Зазначена квартира після виконання будівельних робіт експлуатується без прийняття в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Відповідно до ДСТУ- НБ В.1.2.-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об»єктів будівництва» відноситься до II категорії складності зазначеного об'єкта.».

У зв'язку з чим, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.06.2015, яким з метою усунення виявлених порушень від гр. ОСОБА_1

Закон України "Про архітектурну діяльність" визначає правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Статтею 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю .

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи (Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294).

Положеннями частин першої та другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до 1V і V категорії складності визначена в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року (далі - Порядок № 553).

Крім того, суд звертає увагу, що Порядок № 553 визначає процедуру здійснення спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних державних стандартів і правил незалежно від категорії складності об'єкта, натомість, ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об»єкта архітектури, то лише тих, які за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, призначення перевірки щодо законності проведення реконструкції (перепланування) квартири АДРЕСА_1 здійснювалося на виконання звернення ОСОБА_3 від 03.06.2015 , який разом із ОСОБА_1 являється співвласником квартири.

Тобто, у Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України були наявні правові підстави для проведення перевірки позивача, визначені пунктом 7 Порядку № 553.

Відповідно до пунктів 7, 4, 9 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи інспекцій мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном, а також особистий штамп із зазначенням номера і найменування інспекції, яку вони представляють

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно із пунктом 13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державнш 1 б архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень', бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Відповідно до пунктів 16-18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно- будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль.

Вищенаведеними нормами законодавства надано право органам державного архітектурно-будівельного контролю проводити позапланові перевірки та складати за їх наслідками необхідні документи.

Позивач стверджує, що перевірка була проведена із порушеннями вимог законодавства України, оскільки позивачу не було вручено копію наказу про проведення перевірки.

Водночас, Порядком № 553, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, не передбачено вручення наказу про проведення перевірки, проте містяться положення, що посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення про проведення позапланової перевірки.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідач стверджує, що перед початком перевірки службовою особою Департаменту було пред'явлено позивачу службове посвідчення та направлення і проведення позапланової перевірки.

Позивач пояснень та заперечень щодо не пред'явлення посадовою особою відповідача службового відчення та направлення для проведення позапланової перевірки суду не повідомляє, а тому суд виходить з того, що позивач проти таких тверджень відповідача не заперечує.

Також, матеріалами справи підтверджується, що перевірка проводилась в присутності позивача, який являється співвласником квартири.

Крім того, відповідачем за результатами перевірки щодо законності проведення реконструкції перепланування) квартири АДРЕСА_1 були встановлені порушення частини першої статті 34 та частини восьмої статті 39 Закону країни "Про регулювання містобудівної діяльності", що стало підставою для складення акта від 23.06.2015.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що відповідач, призначаючи позапланову перевірку щодо законності проведення реконструкції (перепланування) квартири АДРЕСА_1, а також вчиняючи дії щодо її проведення та складання за її результатами акта перевірки, діяв у межах правового поля, що свідчить про безпідставність та необґрунтованість тверджень щодо порушень при проведення перевірки та складання акта перевірки від 23.06.2015.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Крім того, зі змісту акта перевірки та припису вбачається, що відповідачем були встановлені порушення положень частини першої статті 34 та частини восьмої статті 39 України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме: виконання власниками квартири АДРЕСА_1 - ОСОБА_1 і ОСОБА_3 - робіт з реконструкції шляхом перебудови з влаштуванням окремої вхідної групи та об'єднанням з квартирою АДРЕСА_2, власником якої є гр. ОСОБА_8, без документів, що дають право на виконання таких робіт.

Статтею 4 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що під час остворення б'єкта архітектури виконується комплекс робіт, який, зокрема, включає прийняття споруд женого об'єкта в експлуатацію.

Відповідно до частин першої, п'ятої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І-111 категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Частиною восьмою статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію забороняється.

Аналогічні положення закріплені у пунктах 11,12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011р. N 461 "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів".

Разом з тим, Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (Закон N 208/94-ВР) встановлена відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб- підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно із статтею 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у cфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудуванні правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до абзацу 3 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації: об'єктів II категорії складності - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Позивач стверджує, що не являється суб'єктом містобудування, оскільки під час перевірки доказів замовлення саме позивачем будівництва або виконання функцій замовника чи підрядника не виявлено.

Водночас, факт реконструкції квартири АДРЕСА_1 шляхом перебудови з влаштуванням окремої вхідної групи та об'єднанням з квартирою АДРЕСА_2 позивачем не оскаржується та не заперечується, оскільки доказів (пояснень, обгрунтувань) зворотнього суду не надано.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва 13 жовтня 2016 року позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно - будівельної інспекції України , 3-тя особа ОСОБА_3 про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування припису задоволено частково ( а.с.72-75)

За результатами перевірки було складено протокол про адміністративне правопорушення від 23.06.2015 із фіксувайням суті правопорушення та повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення об 10-30 год. 30 червг 2015 року у приміщенні Департаменту.

Складені за результатами перевірки документи були направлені поштою оскільки присутня при перевірці особа відмовилась від їх отримання.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушень складених під час перевірки та відповідно до ст. 284 КУпАП, посадовою собо Департаменту винесено постанову по справі про адміністративне правопорушені від 30.06.2015 № 55, якою ОСОБА_1 визнано винним вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 7, ч. 12 ст. 96 КУпАП' , яка передбачає відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. Копія постанови була отримана позивачем 30.06.2015 р. (а.с. 6-7) , про що засвідчив своїм підписом.

Представник відповідача вказував , що під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та винесення оскаржуваної постанови Держархбудінспекція України та Департамент документи, які надають право на виконання будівельних робіт не видавали та не реєстрували, в експлуатацію об'єкт не приймали.

Встановлено , що Позивач під час проведення перевірки та встановлення фактів порушення ним вимог чинного законодавства не висловив жодних зауважень щодо порядку проведення перевірки та встановлених фактів порушень хоча мав на це право та час.

Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, бставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що забрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи ібо особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Відтак, враховуючи вищенаведені судові рішення, а також відсутність заперечень зі сторони позивача стосовно того, що він експлуатує квартиру АДРЕСА_1, вбачається, що ОСОБА_1 є суб'єктом містобудування.

Відповідно до ст. 287 КУпАП України постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою щодо якої її винесено.

Положеннями КУпАП визначено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до частини 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи викладене,суд приходить до висновку , що при проведенні перевірки та винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення від 30.06.2015 № 55 Департамент діяв у відповідності до вимог чинного законодавства,

Таким чином встановлено, що дії відповідача були вчинені з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надані, у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мали значення для прийняття постанови, тому в задоволенні позову слід відмовити.

З урахуванням наведеного, керуючись вимогами статей 69-71, 94, 160-165, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Державної архітектурно - будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування постанови про накладання адміністративного штрафу.

Поcтанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністратвиного суду через Печерський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня отримання копії.

Суддя Остапчук Т.В.