Справа № 820/860/17
Суддя: Панченко О.В.
Дата ухвалення: 2017-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

31 березня 2017 р. № 820/860/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Панченко О.В.

при секретарі судового засідання - Самігулліній К.В.

за участю:

представника позивача - ОСОБА_2

представника відповідача - Сукач Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_4
до Харківської митниці Державної фіскальної служби України
про визнання протиправним та скасування рішення, визнання незаконними та протиправними дій, визнання незаконною та скасування картки відмови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_4, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці ДФС про визначення коду товару від 07.02.2017 року № КТ-826-2017, зобов'язавши Харківську митницю ДФС здійснити митне оформлення товарів за кодами УКТ ЗЕД, визначеними позивачем;

- визнати такою, що прийнята з порушенням передбаченого Законом 4-годинного строку та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 15 лютого 2017 року № 017/00004;

- стягнути з Харківської митниці ДФС на користь позивача сплачену суму судового збору.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначила, що відповідач приймаючи спірне рішення про визначення коду товару, наданих позивачем для митного оформлення по електронній митній декларації від 27.01.2017 року №807010001/2017/000770, не з'ясував та не врахував всі кваліфікаційні та технічні характеристики товарів відповідно до інформації від заводу-виробника. За таких обставин, прийняте митницею рішення від 07.02.2017 року №КТ-826-2017 є безпідставним, необґрунтованим та таким, що суперечать чинному законодавству України, а картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 15 лютого 2017 року № 017/00004 такою, що прийнятою з порушенням 4-годинного строку для надіслання декларанту, у зв'язку з чим позивач просить суд їх скасувати.

Представник позивача у судовому засіданні у повному обсязі підтримав позовні вимоги та просив позов задовольнити.

Представник відповідача - Харківської митниці Державної фіскальної служби України, позов не визнав.

У письмових запереченнях на позов (а.с.187-193) вказав, що оскаржуване в даній справі рішення про визначення коду товару від 07.02.2017 року №КТ-826-2017 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 15.02.2017 року №017/00004 є законними та обґрунтованими, складеними відповідно до вимог ст.68, 69, 326 Митного кодексу України, наказу Міністерства фінансів України від 03.05.2012 №650 "Про затвердження Порядку роботи митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України". Позивач в електронній митній декларації вказав коди товарів без дотримання послідовності Основних правил інтерпретації класифікації товарів. За таких підстав, відповідач просив суд відмовити у задоволенні заявлених позовних вимог.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи та міркування, викладені у письмових запереченнях на позов, просив суд прийняти рішення про відмову у задоволенні позову.

Суд, вивчивши доводи позову та заперечень проти нього, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, дійшов наступних висновків:

Як вбачається з наявних у справі матеріалів, позивачем Харківській митниці ДФС заявлено до митного оформлення по електронній митній декларації від 27.01.2017 року №807010001/2017/000770 типу ІМ 40 ДЕ такі товари:

1."Леза шабера Clouth-Doctor Blades із синтетичних зв'язувальних речовин, посилених штучними волокнами: матеріал Policlouth-Super (надтонке скловолокно в системі епоксидних смол), довжина 3580 мм, товщина 1,9 мм, ширина 50 мм - 20 шт.; матеріал Combifiser 6C (надтонке скловолокно в системі епоксидних смол, з 6-ма шарами вуглеволокна, Див.доп. дуже низький коефіцієнт тертя, дуже висока зносостійкість), довжина 3425 мм, товщина 2,8 мм, ширина 75 мм - 80 шт.; матеріал Сlouth MG-FF (найтонші шари бавовняної тканини, в системі фенольних смол (фенопласт)), довжина 3580 мм, товщина 2,8 мм, ширина 75 мм - 60 шт. Леза встановлюються у всі типи шабероутримувачів під заданим кутом та в процесі роботи запобігають налипанню бруду". Код товару за УКТЗЕД визначений НОМЕР_1;

2."Леза шабера Clouth-Doctor Blades: матеріал Phosphorbronze (фосфориста бронза, CuSn та/або CuSn 8, надвисока стійкість до кислот, не містить сполучень цинку, заліза, твердість близько 200-220 НВ). Довжина 3100 мм, товщина 1,25 мм, ширина 50 мм) - 10 шт.; Леза встановлюються у всі типи шабероутримувачів під заданим кутом та в процесі роботи запобігають налипанню бруду". Код товару за УКТЗЕД визначений НОМЕР_2.

З матеріалів справи вбачається, що з метою ідентифікації заявленого товару для його однозначної класифікації згідно з УКТЗЕД, відповідачем неодноразово в ході митного оформлення ВМД вимагались додаткові документи для підтвердження кодів товарів за УКТЗЕД, визначених позивачем, на виконання чого позивач надавав як технічну документацію (у тому числі від заводу-виробника), так і детальні описи товарів виходячи з їх характеристик.

Однак, за результатами розгляду всіх наданих позивачем документів, Харківською митницею ДФС прийнято рішення від 07.02.2017 року №КТ-826-2017 про визначення коду товару (а.с.62-63), а потім картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 15 лютого 2017 року №017/00004. (а.с.64-65).

Вважаючи, зазначене вище рішення протиправними, позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з даним адміністративним позовом.

Розглядаючи справу по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно ст. 67 Митного кодексу України, українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до Указу Президента України "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів" від 17.05.2002 року №466/2002 Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно з пунктом "а" статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.83 року, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов'язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов'язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об'єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Відповідно до пункту 1 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428, цей Порядок визначає процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно із пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації Українського класифікатора товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України" від 21 грудня 2010 року №2829-VI (далі - Основні правила), будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Згідно із пунктом 3 Основних правил, у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі якщо кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Так, в ході судового розгляду даної справи встановлено, що між ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", особою, уповноваженою на декларування якого є позивач, та фірмою Joh.Clouth GmbH (Німеччина) укладено контракт № від 25.06.2014 року, у відповідності до п. 1.1 якого Продавець (Joh.Clouth GmbH-завод-виробник) виготовляє і продає, а Покупець (ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат") купує шаберні леза, шабероутримувачі, тощо, згідно конкретного доповнення. (а.с.157-161).

Пунктом 4.1 контракту передбачені умови оплати товару, зокрема, згідно даного контракту оплата здійснюється в євро наступним чином: 50% передоплата протягом 10 днів до підписання додатку; 50% передоплати протягом 10 банківських днів після письмового повідомлення про готовність товару до відгрузки.

У відповідності до п. 6.1 контракту, продавець гарантує високу якість матеріалів, що використовуються для виготовлення товару, бездоганну обробку і високу якість технічного виконання.

У свою чергу, між ФО-П ОСОБА_4 та ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", 14.12.2016 року укладено договір доручення №20161412, у відповідності до п.2.2.1 якого ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" надає відомості в письмовій формі та документи для оформлення в митному відношенні товарів та майна ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", що переміщуються через митний кордон України, для здійснення їх декларування в митних органах. (а.с.118-122).

Матеріалами справи підтверджується, що до митної декларації з метою здійснення митного контролю та митного оформлення заявленого товару були додані, зокрема, контракт купівлі-продажу, продавцем якого є виробник товарів, що декларуються, від 25.06.2014 №та доповнення до нього від 21.11.2016 №6; товарно-транспортна накладна CMR від 16.01.2017 №112489; інвойс від 03.01.2017 №50013683; пакувальний лист від 03.01.2017 №80071967; листи ПАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат"; листи Joh.CLOUTH (заводу-виробника у Німеччині) та інші.

До групи 82 включаються лише вироби з лезом, різальною кромкою, робочою поверхнею або іншою робочою частиною з:

(а) недорогоцінних металів;

(b) твердих сплавів або металокераміки;

(c) дорогоцінного або напівдорогоцінного каміння (природного, синтетичного чи реконструйованого), на підкладці з недорогоцінного металу, твердого сплаву або металокераміки; або

(d) абразивних матеріалів на підкладці з недорогоцінного металу, за умови, що вироби мають різальні зубці, канавки, борозни та аналогічні робочі частини з недорогоцінних металів, які зберігають свої власти¬вості та функції після нанесення абразивних матеріалів.

Леза шабера, виготовлені з металів, включаються лише до групи 82, в даному випадку до товарної позиції 8208.

Шаберні леза з полімерних матеріалів будуть включатися до групи 39 УКТЗЕД.

Наказами Державної митної служби України від 30.12.2010 №1561 та Міністерства доходів і зборів України від 14.01.2014 року №15 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно пояснень та приміток до товарної позиції 3920 встановлено, що до цієї товарної позиції включаються лише плити, листи, плівка, а також стрічки і смужки з полімерних матеріалів (неармованих, нешаруватих (неламінованих), без підкладок і не комбінованих аналогічно з іншими матеріалами. Тобто товар не може бути віднесений до цієї товарної позиції так як виріб в нашому випадку армований (комбінований).

При розгляді пояснень та приміток до наступної товарної позиції 3921 УКТЗЕД встановлено, що сюди включаються плити, листи, плівка, стрічки і смужки з пластмас, крім включених до товарних позицій 3918, 3919 або 3920 чи до групи 54. Сюди тому включаються лише пористі продукти або продукти, армовані, шаруваті, на підкладці або аналогічно з'єднані з іншими матеріалами.

Згідно з Приміткою 10 до групи 39, термін "плити, листи, плівки, та стрічки і смужки" означає лише плити, листи, плівку, стрічки, смуги, смужки і блоки правильної геометричної форми, з малюнком або без нього, або з поверхнею, обробленою інакше (наприклад, поліровані, тиснені, фарбовані, просто вигнуті чи рифлені), нарізані чи не нарізані на прямокутники (включаючи квадрати), але без подальшої обробки (навіть якщо в результаті подібних операцій вони стають готовою продукцією).

Плити, листи і т.д. з обробленою чи необробленою поверхнею (включаючи квадрати та інші нарізані з них прямокутники), зі шліфованими краями, просвердлені, фрезеровані, із загнутою крайкою, скручені, обрамлені або інакше оброблені чи нарізані на форми, крім прямокутної (включаючи квадратну), зазвичай розглядаються як вироби товарних позицій 3918, 3919 або 3922 - 3926.

При розгляді пояснень та приміток до товарних позицій 3918, 3919 або 3922 - 3926 встановлено, що товар відноситься до товарної позиції 3926.

З аналізу наведених норм слідує, що відповідачем неправомірно віднесено товари до коду НОМЕР_3.

Крім того, наказом Міністерства фінансів України №650 від 30 травня 2012 року "Про затвердження Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України", встановлено, що посадова особа ПМО чи митного поста згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів.

У пункті 2 розділу 3 "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вказано, що посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

За приписами пункту 9 розділу 3 Порядку №650 якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

При цьому зміст оскаржуваного рішення про визначення коду УКТЗЕД свідчить про те, що Харківська митниця ДФС код товарів за УКТЗЕД визначила без експертного дослідження товарів, на підставі внутрішнього переконання, за наданими позивачем митною декларацією, CMR, інвойсом, пакувальним листом, зовнішньоекономічним контрактом та іншими документами.

В матеріалах справи міститься висновок Харківської торгово-промислової палати від 14 березня 2017 року №323/17, який підтверджує визначені позивачем коди товарів за УКТЗЕД, а саме:

1) Шаберні леза з пластику, для встановлення у всі види шабероутримувачів (являють собою готові вироби, що призначені для очищення поверхні валів і циліндрів різних типів машин: типографських, для паперової та металургійної промисловості, в обладнанні для обробки та фарбування шкіри, також інших машин спеціального призначення)

3926 90 97 90 (Інші вироби з пластмас та вироби з інших матеріалів товарних позицій 3901-3914; Інші; Інші; Інші; Інші).

2) Шаберні леза з недорогоцінного металу, для встановлення у всі види шабероутримувачів (являють собою готові вироби, що призначені для очищення поверхні валів і циліндрів різних типів машин: типографських, для паперової та металургійної промисловості, в обладнанні для обробки та фарбування шкіри, також інших машин спеціального призначення)

8208 90 00 00 (Ножі та різальні леза для маршин або механічних пристроїв; Інші). (а.с.117).

Експертний висновок про визначення коду УКТЗЕД є підставою для скасування рішення відповідача №КТ-826-2017.

Вказана правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 17 січня 2017 року К/800/14433/16 по аналогічній справі.

Крім того, суд звертає увагу на те, що під час розгляду справи встановлено факти неодноразового оформллення у митному відношенні аналогічних товарів за визначеним кодом УКТ ЗЕД, зокрема Харківська митниця ДФС здійснила митне оформлення без будь-яких зауважень таких самих товарів за митними деклараціями від 28.11.2015 року №807010001/2015/0010220 та від 20.01.2016 року №807010001/2016/000399.

Державною митною службою України стосовно вказаних правовідносин у листі від 31.03.2009 р. №11/1-10.20/2838-ЕП заначалось, що коли після неодноразових митних оформлень товару із встановленим певним кодом за УКТЗЕД, під час чергового митного оформлення того ж самого товару, виноситься рішення про визначення іншого коду, питання про наявність вини в діях декларанта може розглядатись тільки в залежності від висновків службового розслідування щодо вини посадових осіб митного органу у невірній класифікації товару, допущеній у попередніх або новій ситуаціях. Відповідачем по справі доказів, що спростовують правильність визначення кодів УКТЗЕД на час подачі ВДМ не надано, висновки службового розслідування за вказаними фактами, що передували прийняттю рішення Харківською митницею ДФС про визначення коду товару від 07.02.2017 року № КТ-826-2017, також суду не надавались.

З детального аналізу матеріалів адміністративної справи, суд доходить висновку, що твердження контролюючого органу про необхідність застосування до досліджуваних товарів коду УКТ ЗЕД 8439 99 00 00 є помилковим.

Таким чином, з огляду на вищенаведене та з урахуванням наявних у справі документів, суд доходить висновку про необґрунтованість віднесення відповідачем товарів 1."Леза шабера Clouth-Doctor Blades із синтетичних зв'язувальних речовин, посилених штучними волокнами: матеріал Policlouth-Super" та 2."Леза шабера Clouth-Doctor Blades: матеріал Phosphorbronze (фосфориста бронза, CuSn та/або CuSn 8, надвисока стійкість до кислот, не містить сполучень цинку, заліза, твердість близько 200-220 НВ) виробництва Німеччина" до коду УКТ ЗЕД 8439 99 00 00, у зв'язку з чим рішення від 07.02.2017 року №КТ-826-2017 є неправомірним та підлягає скасуванню.

Що стосується винесення відповідачем 15 лютого 2017 року картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № 017/00004, суд виходить з наступного.

Згідно частини 6 статті 264 Митного кодексу України митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Матеріалами справи підтверджується, що електронна митна декларація була прийнята відповідачем і їй було присвоєно порядковий номер 27.01.2017 о 08 годині 56 хвилин.

Відповідно до частини 1 статті 255 МК України «митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред'явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред'явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу». Позивач зазначив, що всі документи, наявні у нього, були надані, однак відповідач товар у митному відношенні 27.01.2017 року не оформив, картку відмови у 4-годинний строк, передбачений статтею 256 МК України, не видав, що в розумінні частини 3 цієї ж статті є бездіяльністю.

Лише через три дні з моменту подання митної декларації - 31.01.2017 відповідачем був проведений митний огляд товару, про що складено відповідний акт від 31.01.2017 №807010001/2017/000006. Згідно п.4.2 "Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення", затвердженого наказом Міністерства фінансів України 12.12.2012 р. №1316 (Зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26 лютого 2013 р. за № 318/22850) при виявленні під час огляду фактів невідповідності фактичних характеристик, кількості або відомостей про товари (найменування, країна походження, виробник тощо) відомостям, що зазначені в товаросупровідних документах, митних деклараціях, ці факти зазначаються в Акті огляду, а згідно п 4.3 У разі якщо виявлені розбіжності вказують на порушення митних правил, складається протокол про порушення митних правил. Розбіжності у Акті не зазначені, протокол про порушення митних правил всупереч вимогам ч.1 статті 494 МК України невідкладно не складений не було, п.11 акту не заповнений.

У відповідності до частини 7 статті 69 МКУ рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковим.

Врахувавши викладене, позивачка була змушена 10.02.2017 року о 16 годині 43 хвилини подати до митного оформлення нову електронну митну декларацію типу ІМ 40ДЕ. 12.02.2017 о 13 годині 56 хвилин їй було присвоєно реєстраційний номер - 807010001/2017/001486.

15 лютого 2017 року о 17 годині 10 хвилин, в порушення вимог статей 255, 256 МК України, тобто на 20 день замість 4-х годинного строку з моменту подання відповідачем була оформлена оскаржувана картка відмови в митному оформленні митної декларації від 27.01.2017 року №807010001/2017/000770, однак у картці зазначена дата проведення митного огляду 15.02.2017 р. замість 31.01.2017р. з посиланням на необхідність виконання рішення КТ, яке було винесене відповідачем ще 07.02.2017 р.

Враховуючи викладені обставини, картка відмови також підлягає скасуванню як протиправна.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому суд, оцінюючи спірні дії відповідача, виходить з критеріїв оцінки рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, встановлених ч. 3 ст. 2 КАС України, до яких, зокрема, відносяться вчинення дій на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для вчинення дії.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що відповідно підлягають задоволенню.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до частини 1 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 11, 12, 51, 71, ст. 158, ст. 159, ст. 160, ст. 161ст. 162, ст. 163, ст. 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_4 до Харківської митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, визнання незаконними та протиправними дій, визнання незаконною та скасування картки відмови, - задовольнити.

Скасувати рішення Харківської митниці ДФС про визначення коду товару від 07.02.2017 року №КТ-826-2017.

Зобов'язати Харківську митницю ДФС здійснити митне оформлення товарів за кодами УКТ ЗЕД, визначеними ОСОБА_4.

Визнати такою, що прийнята з порушенням передбаченого Законом 4-годинного строку та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 15 лютого 2017 року №017/00004.

Стягнути на користь ОСОБА_4 (63707, АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер - НОМЕР_4) судовий збір у розмірі 1600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці ДФС (61003, м.Харків, вул. Короленка, буд.16-Б, ).

Постанова набирає законної сили згідно з ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова чи ухвала суду не набрала законної сили.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду згідно з ст.186 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: шляхом подачі через Харківський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня її проголошення (у разі застосування судом ч. 3, ст. 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, у разі повідомлення суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених ч.4 ст.167 цього Кодексу, про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду) апеляційної скарги з одночасним надсиланням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлений 05 квітня 2017 року.

Суддя Панченко О.В.