Справа № 820/3539/16
Суддя: Дюкарєва С.В.
Дата ухвалення: 2017-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2017 р.Справа № 820/3539/16
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Дюкарєвої С.В.

Суддів: Жигилія С.П., Перцової Т.С.

за участю: секретаря судового засідання - Мороз Є.В.

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Швеця Є.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 12.12.2016р. по справі № 820/3539/16

за позовом ОСОБА_3

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5

про визнання дій незаконними, визнання незаконним та скасування наказу,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач, ОСОБА_3, звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, в якому з урахуванням уточнень просила суд:

- визнати дії посадових осіб відповідача по проведенню позапланової перевірки об'єкта будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_1" (замовник ОСОБА_3) незаконними;

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі Інспекція) 19.05.2016 р. за №14, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №ХК40 від 10.11.2015 р. на об'єкт "Реконструкція квартири АДРЕСА_1" (замовник ОСОБА_3), скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ХК 76 від 27.11.2015 р. "Реконструкція квартири АДРЕСА_1" (замовник ОСОБА_3).

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2016 року в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій незаконними, визнання незаконним та скасування наказу - відмовлено.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом першої інстанції, при прийнятті оскаржуваної постанови, норм матеріального та процесуального права, позивач просить постанову Харківського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2016 року скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції приписів ч. 1 ст. 1, ст. 4, ст. 29, п. 3 ст. 31, ч. 8 ст. 36, ч. ч. 5, 10 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 1.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року, п. 1.4.3 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 № 76, п. п. 25, 27 наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109, що призвело до неправильного вирішення справи, з підстав та обставин викладених в апеляційній скарзі.

28 березня 2017 року від представника позивача надійшла заява про відмову від позову.

Згідно ст. 194 КАС України позивач може відмовитися від адміністративного позову у будь-який час до закінчення апеляційного розгляду.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників позивача та відповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи дійшла до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено, що позивачем - ОСОБА_3, отримано у власність однокімнатну квартиру АДРЕСА_1, житловою площею 22,9 кв. м., загальною площею 46,9 кв. м., про що свідчить договір дарування від 28.07.2015 року(а.с.179).

У зв'язку з проведенням реконструкції квартири позивачем (замовником) подано до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області декларацію про початок виконання будівельних робіт по реконструкції квартири АДРЕСА_2, яка зареєстрована 10.11.2015 року(а.с.21-22).

З огляду на готовність об'єкта до експлуатації замовником надано до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, а саме квартири АДРЕСА_1, яка зареєстрована 27.11.2015 р. (а.с.23-26).

25.04.2016 року мешканці житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, звернулись до Харківського міського голови з проханням перевірити законність побудови на даху ІІІ під'їзду їх житлового будинку(а.с.147-148).

На підставі вказаного вище звернення фахівцями було здійснено вихід за вказаною адресою за для обстеження житлового будинку, за результатами якого складено акт від 27.04.2016 року(а.с.145).

На виконання наказу від 11.04.2016 року №1 "Щодо здійснення позапланових перевірок" та направлення для проведення позапланової перевірки № 58-к від 11.05.2016 року (а.с.142-143) спеціалістами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами проведення якої складено акт №58-А від 18.05.2016 року(а.с.107-109).

У вказаному вище акті вказано, що є підстави вважати об'єкт "реконструкція квартири АДРЕСА_1" самочинним будівництвом, як такий, що реконструйований без належно затвердженого проекту та з істотними порушеннями будівельних норм і правил (декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.11.2015 р. №ХК40 та про готовність об'єкта до експлуатації від 27.11.2015 р. №ХК76).

Крім того, 19.05.2016 року головним спеціалістом сектору інспекційної роботи складено на ім'я начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради службову записку(а.с.154-156).

У зв'язку з виявленням факту подання в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації недостовірних відомостей, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, як такий, що реконструйований без належно затвердженого проекту та з істотними порушеннями будівельних норм і правил начальником інспекції 19.05.2016 року прийнято наказ №14, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №ХК40 від 10.11.2015 р. на об'єкт "Реконструкція квартири АДРЕСА_1" (замовник ОСОБА_3), скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ХК 76 від 27.11.2015 р. "Реконструкція квартири АДРЕСА_1" (замовник ОСОБА_3)(а.с.105-106).

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з дотримання відповідачем вимог чинного законодавства під час проведення позапланової перевірки об'єкта будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_1" (замовник ОСОБА_3) та правомірності наказу начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі Інспекція) 19.05.2016 р. за №14, оскільки реконструкція вказаної квартири виконана позивачем з улаштуванням надбудови над квартирою зі збільшенням ноші з 46,9 кв. м. до 89,9 кв. м., тобто зі зміною зовнішньої конфігурації без отримання містобудівних умов та обмежень.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, оскільки вони зроблені без повного з'ясування обставин, що мають значення для справи.

Відповідно до ст.41 Закону № 3038-VІ, постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (Далі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. 3 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 цього Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, за винятком випадків виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт.

Пунктом 13 зазначеного Порядку передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п.16 цього ж Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном (пункт 15 Порядку № 553).

Як передбачено у пунктах 17, 18 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (пункт 21 Порядку № 553).

Під час судового розгляду справи встановлено, що на час перевірки суб'єкт містобудування, що має відношення до даного об'єкта, з відповідними підтверджуючими документами був відсутній, власник об'єкта - ОСОБА_3, до перевірки не запрошувалась, направлення на проведення перевірки не отримувала.

Отже, доступ до даного об'єкта реконструкції - квартири АДРЕСА_1", у перевіряючих був відсутній, отже відповідність реконструкції квартири затвердженому проекту та декларації про готовність цього об'єкта до експлуатації фактично не перевірялась.

Як вбачається з акту перевірки, за результатами зв'язку за телефонами, зазначеними в декларації, з'ясовано, що представник технічного нагляду ОСОБА_6 та головний архітектор проекту Клочко І.М. знаходяться поза межами м. Харкова.

У зв'язку з цим перевірка проводилась без фактичного обстеження об'єкта реконструкції, виключно на підставі інформації, зазначеної у деклараціях про початок декларації про початок виконання будівельних робіт № ХК40 від 10.11.2015 р., декларації про готовність об'єкта до експлуатації № ХК 76 від 27.11.2015 р., листа КП "ЖИЛКОМСЕРВІС" від 11.05.2016 № КО-9-18336/1-16.08.-39-3899/0/129-16 та візуального огляду.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку про недотримання відповідачем процедури проведення перевірки, оскільки такі дії не узгоджуються із положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Стосовно правомірності оспорюваного позивачем наказу начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі Інспекція) 19.05.2016 р. за №14, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 34 Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Як встановлено пунктами 1, 2 частини 1 статті 34 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Згідно з приписами ч.1, 2 та 8 ст.36 Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідно до ч.2 ст.39-1 Закону у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Так, підставою для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №ХК40 від 10.11.2015 р. на об'єкт "Реконструкція квартири АДРЕСА_1" (замовник ОСОБА_3) та реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації № ХК 76 від 27.11.2015 р. "Реконструкція квартири АДРЕСА_1" (замовник ОСОБА_3). слугувало виявлення факту подання позивачем в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації недостовірних відомостей, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, як такий, що реконструйований без належно затвердженого проекту та з істотними порушеннями будівельних норм і правил, внаслідок реконструкції квартири з улаштуванням надбудови над квартирою зі збільшенням площі з 46,9 кв.м до 89,9 кв.м, тобто зі зміною зовнішньої конфігурації без отримання містобудівних умов та обмежень.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об'єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Відповідно до ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно з ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (п.8 ст.1 Закону).

Відповідно до пункту 25 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109, містобудівні умови та обмеження не надаються на: реконструкцію житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Аналіз наведених норм дає підстави зробити висновок, що містобудівні умови та обмеження не надаються, зокрема, у зв'язку з реконструкцією житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації.

Проте, вирішуючи спір, суд першої інстанції не надав належної правової оцінки доводам позивача щодо відсутності змін зовнішньої конфігурації реконструйованого об'єкта та здійснення реконструкції у відповідності до проекту ТОВ "АКТУАЛЬ".

Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що юридичними фактами, які складають правову підставу скасування декларації, є: самочинне будівництво, зокрема, істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, якщо об'єкт будівництва збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Колегія суддів зазначає, що під час розгляду даної справи в суді першої інстанції відповідачем не надано належних доказів того, що при здійсненні реконструкції квартири позивача було істотне відхилення від затвердженого проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, що реконструкцію зроблено з улаштуванням надбудови над квартирою, за рахунок чого і відбулось збільшення її площі з 46,9 кв.м до 89,9 кв.м, при цьому перевірку зазначеного об'єкта було проведено без його фактичного обстеження, за відсутності замовника або його уповноваженої особи та технічної документації.

Відповідно до ст. 159 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно п.2 ч.1 ст.157 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від адміністративного позову і відмову прийнято судом.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що відмова від позову не суперечить закону та не порушує чиїх-небудь прав, свобод або інтересів, а тому може бути прийнята судом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 203 КАС України постанова або ухвала суду першої інстанції скасовується в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається з підстав, встановлених відповідно статтями 155 і 157 цього Кодексу.

Якщо судом першої інстанції ухвалено законне та обґрунтоване судове рішення, а обставини, які стали підставою для закриття провадження у справі, виникли після його ухвалення, суд апеляційної інстанції визнає таке рішення нечинним і закриває провадження у справі.

Враховуючи наведене вище та допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального та матеріального права, неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, колегія суддів вважає, що постанова Харківського окружного адміністративного суду від 12.12.2016 не відповідає вимогам ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв'язку з чим підлягає скасуванню, а провадження у справі - закриттю.

Керуючись п. 2 ст. 157, ст.ст. 160, 167, 195, 196, п. 4 ст. 198, 203, 205, 206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Прийняти відмову представника позивача від адміністративного позову.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 12.12.2016р. по справі № 820/3539/16 - скасувати.

Провадження у адміністративній справі № 820/3539/16 за позовом ОСОБА_3 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій незаконними, визнання незаконним та скасування наказу - закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)Дюкарєва С.В.
Судді(підпис) (підпис) Жигилій С.П. Перцова Т.С.
Повний текст ухвали виготовлений 03.04.2017 р.