Справа № 804/9016/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 лютого 2017 р. Справа № 804/9016/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого суддіЦарікової О.В.,
секретаря судового засіданняБезрученко К.В.,
представника позивача ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Первинної профспілкової організації працівників поліції полку "Дніпро-1" Незалежної професійної спілки працівників поліції "ПАТРІОТ" про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-
14 грудня 2016 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_4 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самосійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Первинної профспілкової організації працівників поліції полку «Дніпро-1» Незалежної професійної спілки працівників поліції "Патріот" про:
- визнання протиправним, необґрунтованим та скасування рішення Атестаційної комісії № 26 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області б/н про результати атестування ОСОБА_4, сержанта поліції поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП, 1985 року народження, а саме, що він займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню з органів національної поліції через службову невідповідність, що прийняте 29 жовтня 2016 року;
- визнання незаконним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 340 о/с від 01 грудня 2016 року в частині звільнення позивача з органів Національної поліції за п.5 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію»;
- поновлення позивача на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області у званні сержанта поліції;
- стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 01.12.2016 по день поновлення на роботі.
Мотивуючи заявлений адміністративний позов позивач зазначив, що у період з травня 2014 року по 06 листопада 2015 року проходив службу в ОВС.
З 07.11.2015 на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1 о/с від 07.11.2015 ОСОБА_4 призначено як прибулого з Міністерства внутрішніх справ поліцейським полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, з присвоєнням йому спеціального звання сержанта поліції. Керівництвом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо позивача було прийнято незаконне рішення про проведення атестації, з огляду на той факт, що позивач пропрацював на посаді в поліції менше одного року, саму ж атестацію проведено з порушенням визначеної законом процедури, а за її результатами прийнято необґрунтований висновок про невідповідність позивача займаній посаді. Означений висновок став підставою для прийняття наказу про звільнення позивача із займаної посади через службову невідповідність, який, на думку позивача, є протиправним. Позивач зазначає, що під час атестації мають враховуватися всі професійні якості співробітника поліції, що має бути об'єктивно та повно відображено в атестаційному листі. Однак, Атестаційною комісією не було повно та всебічно надано оцінку професійним якостям позивача, не було враховано висновок його безпосереднього керівника, з якого видно, що за час служби позивач зарекомендував себе з позитивної сторони та повністю відповідає займаній посаді, має хорошу професійну підготовку, достатню для якісного виконання своїх службових обов'язків. З урахуванням зазначеного, позивач вважає своє звільнення незаконним, оскільки висновки про його службову невідповідність є безпідставними та необґрунтованими та просить суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2016 року (суддя Павловський Д.П.) відкрито провадження у справі № 804/9016/16 та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 28 грудня 2016 року.
За результатами повторного розподілу справи автоматизованою системою документообігу, вказана справа передана на розгляд судді Царікової О.В..
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.01.2017 справу прийнято до провадження та призначено її до розгляду в судовому засідання на 01.02.2017 о 13:30.
Відповідач заперечив проти позову з підстав, викладених у письмових запереченнях на адміністративний позов. Відповідач вказав, що колишніх працівників ОВС було прийнято без проведення атестування за скороченою процедурою, без належного відбору їх було призначено на посади тимчасового штатного розпису, а тому керівником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровські області з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри при призначенні на вищу посаду, переміщення на нижчу, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 21.09.2016 №2647 було призначено проведення атестування поліцейських полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» та рот патрульної служби поліції особливого призначення «Січеслав» та «Кривбас» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та визначені заходи щодо її проведення, передбачені п.1 розділу ІV Інструкції, у тому числі, створено Атестаційну комісію №26 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області для проведення атестування зазначених поліцейських. За наслідками атестації ОСОБА_4, Атестаційною комісією №26 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області зроблено висновок про невідповідність позивача займаній посаді, на підставі чого Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ № 340 о/с від 01.12.2016 "По особовому складу" про звільнення сержанта поліції ОСОБА_4 поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП з 01.12.2016 за п.5 ч.1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (через службову невідповідність).
У судове засідання представник позивача з'явився, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Представник відповідача у судове засідання 03.02.2017 не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Представник третьої особи, яка не заявляє самосійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Первинної профспілкової організації працівників полку поліції «Дніпро-1» Незалежної професійної спілки працівників поліції «Патріот» у судове засідання 03.02.2017 не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.02.2017 адміністративний позов в частині заявлених позовних вимог про зобов'язання Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області внести виправлення до трудової книжки стосовно звільнення позивача залишено без розгляду.
Отже, предметом позову у даній справі є вимоги позивача про визнання протиправним, необґрунтованим та скасування рішення б/н Атестаційної комісії №26 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області б/н про результати атестування ОСОБА_4, сержанта поліції поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП, 1985 року народження, а саме, що він займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню з органів національної поліції через службову невідповідність, що прийняте 29 жовтня 2016 року; визнання незаконним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №340 о/с від 01 грудня 2016 року в частині звільнення позивача з органів Національної поліції за п.5 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію»; поновлення позивача на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області у званні сержанта поліції; стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 01.12.2016 по день поновлення на роботі.
Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_4 проходив службу в органах внутрішніх справ з травня 2014 по 06 листопада 2015 року.
На підставі заяви позивача від 07.11.2015 наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 №1о/с «По особовому складу», відповідно до пунктів 9 та 12 Розділу ХІ Закону України "Про Національну поліцію" призначено тих, хто прибув з Міністерства внутрішніх справ, з присвоєння спеціальних звань поліції в порядку переатестування та з установленням посадових окладів згідно штатного розпису, з 07.11.2015 ОСОБА_4, який мав спеціальне звання сержанта міліції, призначено поліцейським полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та присвоєно йому спеціальне звання сержанта поліції.
Відповідно до ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" (далі - Закон) з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив службової кар'єри проводиться атестування поліцейських.
За наслідками проведеного атестування позивача, результати якого оформлені протоколом від 29.10.2016 № 174, Атестаційною комісією №26 ГУНП в Дніпропетровській області зроблено висновок про невідповідність ОСОБА_4 займаній посаді.
На підставі означеного висновку, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01.12.2016 №340 о/с "По особовому складу" звільнено сержанта поліції ОСОБА_4, поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП з 01.12.2016 за п.5 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність).
Відповідно до ч. 3 КАС України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.
Відповідно до постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29 вересня 2016 року № 11 "Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації" зважаючи на пункт 3 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), відповідно до якого у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, суд у наведеній категорії справ має право і зобов'язаний перевірити обґрунтованість оскарженого рішення (висновку) атестаційної комісії.
Отже, під час розгляду справи для оцінки правомірності та наявності підстав для звільнення позивача з займаної посади, суду належить надати оцінку правомірності проведення атестації позивача та обґрунтованості рішення (висновку) атестаційної комісії, за результатами проведеної атестації.
Національну поліцію України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ, утворено постановою Кабінету Міністрів України від 2 вересня 2015 року № 641.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2015 року № 730 утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Національної поліції за переліком згідно з додатком 1 та ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Міністерства внутрішніх справ за переліком згідно з додатком 2.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом України "Про Національну поліцію", який набрав чинності з 07.11.2015.
Відповідно до пункту 9 Розділу XI Прикінцеві та Перехідні положення Закону України "Про Національну поліцію" працівники міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції, за умови відповідності вимогам до поліцейських, визначеним цим Законом, упродовж трьох місяців з дня опублікування цього Закону можуть бути прийняті на службу до поліції шляхом видання наказів про призначення за їх згодою чи проходження конкурсу на посади, що заміщуються поліцейськими, у будь-якому органі (закладі, установі) поліції.
Посади, що пропонуються особам, зазначеним у цьому пункті, можуть бути рівнозначними, вищими або нижчими щодо посад, які ці особи обіймали під час проходження служби в міліції.
Пунктом 12 вказаного Розділу XI Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що працівникам міліції, які у визначеному цим Законом порядку прийняті на службу до поліції, наказами про призначення на відповідні посади одночасно присвоюються відповідні спеціальні звання поліції відповідно до такої схеми співвідношення спеціальних звань, зокрема: спеціальне звання міліції - спеціальне звання поліції, сержант міліції - сержант поліції.
На підставі заяви позивача від 07.11.2015 наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 №1 о/с відповідно до пунктів 9 та 12 Розділу ХІ Закону України "Про Національну поліцію" позивача прийнято до лав поліції як прибулого з Міністерства внутрішніх справ.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області України від 23.02.2016 №458 "Про проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області" з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри при призначенні на вищу посаду, переміщення на нижчу, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, наказано провести атестування поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області та підпорядкованих підрозділів.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 21.09.2016 №2647 призначено проведення атестування поліцейських полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» та рот патрульної служби поліції особливого призначення «Січеслав» та «Кривбас» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Порядок атестування поліцейських, яке проводиться в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах (закладах, установах) Національної поліції України (далі - органи поліції) з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри, визначений Інструкцією про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17 листопада 2015 року №1465 (далі - Інструкція № 1465).
Порядок організації, підготовки, проведення атестування регламентований розділом ІV Інструкції №1465. Згідно з п. 1 вказаного розділу організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають: 1)створення атестаційних комісій; 2)складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню; 3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії; 4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії; 5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування.
З аналізу п. 9 розділу XI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про Національну поліцію" випливає, що його положення не передбачають проведення атестування чи переатестування працівників міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції.
Статтею 57 Закону України "Про Національну поліцію" визначено порядок атестації поліцейського.
Атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.
Атестування поліцейських проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.
Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.
Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами.

Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

У спірних правовідносинах встановлено, що позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду (а не шляхом проходження конкурсу на посади), як визначено п. 9 розділу XI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про Національну поліцію".

Отже, підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача не було, проведення атестування позивача здійснено неправомірно, без наявності визначених законом підстав на його проведення.

Таким чином, оскільки позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду, а не шляхом проходження конкурсу на посади, як визначено пунктом 9 розділу XI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про Національну поліцію", то підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача, передбачених статтею 57 Закону України "Про Національну поліцію", не було.

Як зазначив Пленум Вищого адміністративного суду України у п. 2 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 №11 "Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації" положення частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що закріплений у ній перелік підстав атестування поліцейських є вичерпним. Положення частини четвертої статті 57 Закону про те, що рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами, у взаємозв'язку з положенням частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що у відповідному наказі керівника органу поліції щодо заходів із підготовки та проведення атестування повинно бути зазначено: ім'я поліцейського (перелік імен поліцейських), які підлягають атестуванню; необхідність та підстава атестування щодо кожного поліцейського, який включений до списку поліцейських, які підлягають атестуванню.

Суд зазначає, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.02.2016 №458, як і наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 21.09.2016 №2647 не визначають конкретного переліку осіб, які підлягають атестуванню, не містять означені накази також і обґрунтування необхідності та підстав атестування щодо кожного поліцейського.

Згідно протоколу від 29.10.2016 №174 Атестаційною комісією №26 ГУНП в Дніпропетровській області, за результатами здійсненого атестування ОСОБА_4 зроблено висновок, що позивач займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, що також відображено в атестаційному листі ОСОБА_4, а саме: у розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Своє рішення стосовно позивача атестаційна комісія обґрунтувала тим, що позивач не розуміє вказівок керівництва, не виявляє бажання служити, схильний до порушення дисципліни, про що зазначено в протоколі від 29.10.2016 №174.

Із вказаним рішенням Атестаційної комісії № 26 ГУНП в Дніпропетровській області позивач не погоджується, зазначає про його необґрунтованість та прийняття без урахуванням всіх обставин, які мають значення для об'єктивної оцінки результатів атестування поліцейських.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Надаючи оцінку рішенню Атестаційної комісії №26 ГУНП в Дніпропетровській області від 29.10.2016 № 174 про невідповідність ОСОБА_4 займаній посаді з подальшим звільненням зі служби в поліції через службову невідповідність, суд виходить такого.

Як визначено у п. 9 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 № 11 «Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації» необґрунтованим, а тому таким, що підлягає скасуванню, слід вважати рішення (висновок) атестаційної комісії у разі, коли:

відповідач не надав суду доказів на підтвердження обставин, які у рішенні (висновку) атестаційної комісії вважаються встановленими. Зокрема, не надано відомостей, отриманих під час співбесіди з поліцейським, та відомостей із відкритих джерел, на які атестаційна комісія посилається як на докази низького рівня мотивації поліцейського щодо подальшої роботи, низького професійного рівня/потенціалу поліцейського, незнання ним законодавчої бази;

рішення (висновок) атестаційної комісії не містить висновків щодо обставин, передбачених пунктом 16 розділу ІV Інструкції, та факту відповідності поліцейського вимогам, що пред'являються до нього як до особи, яка перебуває на відповідній посаді;

негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією, не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського. При цьому атестаційною комісією не наведено мотивів неврахування таких доказів;

набрання поліцейським за результатами тестування кількості балів, меншої за мінімально необхідний рівень, чи негативні результати тестування на поліграфі атестаційна комісія оцінювала без зважання на решту доказів;

дані з мережі Інтернет щодо поліцейського були взяті атестаційною комісією до уваги, незважаючи на те, що їх достовірність не встановлена та не підтверджена відповідними доказами та висновками компетентних органів.

За результатом розгляду матеріалів та проведеної співбесіди, Атестаційною комісією №26 ГУНП в Дніпропетровській області прийнято рішення, що ОСОБА_4 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, про що зазначено протоколі від 29.10.2016 № 174 та в розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа позивача, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Пунктом 2 розділу І Інструкції №1465 передбачено, що керівники всіх рівнів зобов'язані забезпечити атестування на високому організаційному та правовому рівні з додержанням принципу відкритості (крім випадків, установлених законом) та об'єктивності в оцінці службової діяльності поліцейських, які атестуються.

Згідно з пунктом 11 розділу IV Інструкції № 1465, атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Інструкції №1465, атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.

Прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу ІV Інструкції № 1465, з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.

За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.

Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Пунктом 15 Розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

При цьому, відповідно до пункту 16 Розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Зміст викладених положень Інструкції №1465 свідчить, що атестування поліцейських включає два етапи: тестування та співбесіду.

Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.

Судом встановлено, що атестаційною комісією тестування позивача на предмет загальних та професійних знань не проводилося. Із протоколу від 29.10.2016 №174 судом встановлено, що ОСОБА_4 Атестаційною комісією №26 ГУНП в Дніпропетровській області запрошено на співбесіду, результати якої зафіксовані в додатку №1 до вказаного протоколу.

Інструкція № 1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також з'ясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитися питання.

Згідно з пунктами 20-23 Інструкції №1465, усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення. У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у пункті 15 цього розділу. Протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.

У додатку №1 до протоколу від 29.10.2016 №174 наведений перелік питань, які ставилися під час співбесіди позивачу. При дослідженні зазначеного додатку №1 до протоколу від 29.10.2016 №174 судом встановлено, що запитання про посадові обов'язки позивача атестаційною комісією не ставилися, не запитувалися також і положення посадової Інструкції, яка регламентує поведінку особи на посаді, яку займав ОСОБА_4 на час проходження атестації.

Суд зазначає, що процедура проведення співбесіди як етап атестування повинна бути достатньо прозорою з тим, щоб і сама особа, яка проходить співбесіду, керівники органів поліції, які реалізовують її результати та суд, перевіряючи законність проведеного атестування, могли з'ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого атестаційною комісією рішення.

Зі змісту протоколу атестаційної комісії від 29.10.2016 №174 також встановлено, що членами атестаційної комісії під час проведення атестування позивача було досліджено наступні документи: декларацію про доходи; послужний список (форма 1); інформаційну довідку; висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 5 Закону України "Про очищення влади"; інформацію з відкритих джерел.

Суд вважає висновок Атестаційної комісії №26 ГУНП в Дніпропетровській області про невідповідність ОСОБА_4 займаній посаді через службову невідповідність необґрунтованим та зробленим без урахування усіх матеріалів, які підлягають оцінці під час атестування поліцейських, з огляду на таке.

В атестаційному листі позивача міститься оцінка його професійних якостей на займаній посаді, яка надана його прямим керівником Т.в.о. заступника командира ППСПОП «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції О.А. Комаровим, яка за своїм змістом є позитивною. Так, ОСОБА_4 службу в органах внутрішніх справ розпочав у травні 2014 року. З 07 листопада 2015 року перебуває на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Під час проходження служби зарекомендував себе як здібний, ініціативний, професійно підготовлений працівник. У складній обстановці орієнтується швидко, розсудливо, рішення приймає зважено та обдумано. Відзначається витримкою та вмінням доводити розпочату справу до логічного завершення. На критику в свою адресу реагує правильно та своєчасно.

Має належну теоретичну та спеціальну підготовку, свої знання уміло використовує на практиці. В роботі проявляє ініціативу, наполегливість, здатність працювати в умовах обмеженого часу. У спілкуванні з громадянами та колегами ввічливий, тактовний, спосіб життя відповідає задекларованим доходам. При вирішенні службових завдань керується виключно інтересами служби, постійно працює над підвищенням свого культурного рівня, вдосконаленням службової діяльності. Доручену ділянку роботи забезпечує в повному обсязі. В колективі користується повагою.

У стройовому відношенні підтягнутий, морально стійкий, зовнішньо охайний. Табельною вогнепальною зброєю, прийомами рукопашного бою, спеціальними засобами індивідуального захисту та активної оборони володіє добре.

Суттєвих недоліків, які б негативно характеризували ОСОБА_4 як особистість та як працівника немає.

Відповідно до пункту 9 розділу ІV Інструкції №1465 керівники, які складають атестаційний лист, зобов'язані: ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист.

Також, означеним пунктом розділу ІV Інструкції №1465 визначено, що прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: займаній посаді відповідає; займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

В атестаційному листі ОСОБА_4 міститься оцінка його керівника Т.в.о. командира ППСПОП «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Рашевського О.О., відповідно до якої позивач займаній посаді відповідає.

Отже, з атестаційного листа видно, що позивач характеризується виключно позитивно та відповідає займаній посаді.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_4 має статус учасника бойових дій (АТО).

З інформаційної довідки від 07.09.2016 судом встановлено, що позивач дисциплінарних стягнень немає, заохочувався 1 раз.

В матеріалах справи наявні відомості про нагородження позивача. Указом Президента України від 27.06.2015 ОСОБА_4 нагороджено медаллю «Захиснику Вітчизни».

При цьому, будь - які інші документи, які б могли характеризувати позивача як некомпетентного спеціаліста (заяви чи скарги на дії позивача, акти службових розслідувань, тощо) атестаційна комісія не досліджувала. Жодних відомостей про те, яким саме вимогам, що пред'являються до особи, яка перебуває на посаді, яку обіймає позивач, він не відповідає, у чому саме проявляється така невідповідність, протокол засідання та висновок (рішення) атестаційної комісії не містять.

Пунктом 12 Інструкції №1465 передбачено право атестаційної комісії робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Судом встановлено, що будь - які запити, у тому числі, щодо наявності досягнень в роботі, перевірки інформації, розміщеної у відкритих джерелах щодо позивача, пов'язаних з його службовою діяльністю, атестаційною комісією зроблені не були.

Слід також зазначити, що статтею 61 Закону України "Про Національну поліцію" визначені обмеження, пов'язані зі службою в поліції. Не може бути поліцейським: 1) особа, визнана недієздатною або обмежено дієздатною особою; 2) особа, засуджена за умисне вчинення тяжкого та особливо тяжкого злочину, у тому числі судимість якої погашена чи знята у визначеному законом порядку; 3) особа, яка має непогашену або не зняту судимість за вчинення злочину, крім реабілітованої; 4) особа, щодо якої було припинено кримінальне провадження з нереабілітуючих підстав; 5)особа, до якої були застосовані заходи адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією; 6) особа, яка відмовляється від процедури спеціальної перевірки під час прийняття на службу в поліції або від процедури оформлення допуску до державної таємниці, якщо для виконання нею службових обов'язків потрібен такий допуск; 7) особа, яка має захворювання, що перешкоджає проходженню служби в поліції. Перелік захворювань, що перешкоджають проходженню служби в поліції, затверджується Міністерством внутрішніх справ України спільно з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров'я; 8) особа, яка втратила громадянство України та/або має громадянство (підданство) іноземної держави, або особа без громадянства; 9) особа, яка надала завідомо неправдиву інформацію під час прийняття на службу в поліції.

Також, слід враховувати, що позивач має звання «сержант поліції» та проходив службу на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП.

Відповідно до п.4 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.07.1991 № 114, рядовий і молодший начальницький склад органів внутрішніх справ комплектується на договірних засадах особами чоловічої статі, які пройшли дійсну військову службу, іншими особами, які перебувають в запасі Збройних Сил (крім офіцерів запасу), а в необхідних випадках і жінками.

Відповідно до ст. 49 Закону України «Про Національну поліцію», на службу в поліції можуть бути прийняті громадяни України віком від 18 років, які мають повну загальну середню освіту, незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, які володіють українською мовою.

Вимоги щодо рівня фізичної підготовки для поліцейських та кандидатів, які вступають на службу в поліції, затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

Вимоги щодо наявності спеціальної освіти чинними нормами законодавства для осіб рядового складу поліції не передбачено, особи, що претендують на зайняття посад рядового складу поліцію мають бути віком від 18 років, мати повну загальну середню освіту, пройти дійсну військову службу та володіти українською мовою. Наявність спеціальної професійної підготовки чи наявність спеціальної освіти не є обов'язковою законодавчо визначеною вимогою для осіб, які проходять службу в полку поліції особливого призначення та мають звання рядового складу.

З матеріалів справи встановлено, що позивач має середню освіту за спеціальністю «маляр, штукатур». У 2003 році закінчив Тернопільський обласний комунальний інститут післядипломної освіти, отже відповідач був обізнаний про відсутність спеціальної освіти у позивача, проте останній був прийнятий на службу в поліції.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач в період служби зарекомендував себе позитивно, державною мовою володіє вільно, фізично розвинутий добре, добре володіє вогнепальною зброєю та спеціальними засобами, фактів порушення позивачем дисципліни матеріали справи не містять, тобто відповідає вимогам до осіб, які проходять службу в полку поліції особливого призначення та мають звання рядового складу.

Пункт 5 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" передбачає, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється через службову невідповідність.

Проте, визначення терміну "службова невідповідність" Закон України "Про Національну поліцію" не надає.

Під службовою відповідністю мається на увазі відповідність поліцейського встановленим вимогам, добросовісне виконання вимог законодавства та дисциплінованість. Отже, службова невідповідність - це невідповідність займаній посаді в силу фізичного стану, хвороби, неналежної професійної підготовки, порушення порядку і правил несення служби тощо.

Оскільки метою проведення атестації для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду або звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність є вирішення можливості залишення на службі та, як крайній захід, пропозиція щодо звільнення зі служби, у зв'язку зі службовою невідповідністю, в контексті норм Закону України "Про Національну поліцію" та Інструкції, звільнення через службову невідповідність може бути застосоване як вид дисциплінарного стягнення, про що зроблено висновок у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2014 року у справі №21-13а14.

Згідно з положеннями статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до Закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

На момент прийняття оскарженого рішення та наказу Дисциплінарний статут Національної поліції України ще не був затверджений, проте враховуючи приписи ч.7 ст.9 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права), суд вважає за можливе застосувати аналогію закону в частині застосування до відносин щодо звільнення норми Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ.

Так, відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися дисциплінарні стягнення, зокрема, у вигляді звільнення з посади та звільнення з органів внутрішніх справ.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Отже, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність на підставі пункту 5 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" можливо лише в крайньому випадку та за умови дотримання порядку накладення дисциплінарного стягнення.

Проте, відповідачами не доведено неможливості залишення позивача на службі в поліції, необхідності застосування крайнього ступеню дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

Матеріали атестування не містять даних, наявність яких виключає можливість проходження позивачем служби в поліції.

Приймаючи рішення (висновок) від 29.10.2016 № 174 про невідповідність ОСОБА_4 займаній посаді, Атестаційна комісія №26 ГУНП в Дніпропетровській області не надала належну оцінку висновкам прямого керівника позивача, не обґрунтувала непогодження із його позитивним висновком. Негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією, не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського - позивача, при цьому атестаційною комісією у своєму рішенні не наведено мотивів неврахування таких обставин.

З огляду на викладене вище, рішення (висновок) Атестаційної комісії № 26 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невідповідності позивача займаній посаді та звільнення його зі служби в поліції через службову невідповідність, оформлене протоколом від 29.10.2016 №174, прийняте без врахування вимог до посади та характеру служби, яку проходить позивач, без врахування професійних якостей та фізичної підготовки останнього, а тому є необґрунтованим та підлягає скасуванню. За таких обставин, означений висновок не може бути підставою для звільнення позивача із займаної посади поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро - 1» ГУНП через службову невідповідність за пунктом 5 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію".

Беручи до уваги те, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №340 о/с від 01 грудня 2016 року в частині звільнення позивача із займаної посади прийнятий на виконання висновку Атестаційної комісії № 26 ГУНП в Дніпропетровській області та з урахуванням встановленої під час судового розгляду необ'єктивності проведеної атестації, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №340 о/с від 01 грудня 2016 року "По особовому складу" в частині звільнення ОСОБА_4 та необхідність поновлення сержанта поліції ОСОБА_4 на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення «Дніпро-1» ГУНП в Дніпропетровській області, з 01.12.2016.

За правилами частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України при ухваленні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України "Про оплату праці" за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100. З урахуванням цих норм, зокрема абзацу 3 пункту 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана виплата, тобто дню звільнення працівника з роботи. Відповідно до пункту 5 розділу ІV Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період. Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац 2 пункту 8 Порядку). Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац 3 пункту 8 Порядку). Крім того, положеннями розділу ІІІ Порядку передбачені виплати, які підлягають і не підлягають урахуванню (зокрема, одноразові виплати, соціальні виплати, окремі види премій тощо) при обчисленні середньої заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплати за час вимушеного прогулу.

Така позиція суду узгоджується із позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 14 вересня 2016 року № 6 - 419цс16.

Згідно довідки про середню заробітну плату від 03.02.2017 №19/170, виданої Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області, середньоденне грошове забезпечення ОСОБА_4 станом на 01.12.2016 становило 116,03 грн..

Враховуючи те, що всього кількість днів вимушеного прогулу позивача за період з 01.12.2016 по 03.02.2017 складає 45 робочих днів, оскільки день звільнення позивача 01.12.2016 є останнім його робочим днем, а середньоденний заробіток позивача для розрахунку оплати часу вимушеного прогулу складає 116,03 грн., суд дійшов висновку про необхідність стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_4 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 01.12.2016 по 03.02.2017 у сумі 5221 (п'ять тисяч двісті двадцять одна) грн. 35 коп., без урахування податків та зборів.

Таким чином, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню судом в повному обсязі

Згідно з п.2 ч.1 ст. 256 КАС України встановлено, що негайно виконуються постанови суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць.

Керуючись ст. ст. 94, 122, 128, 160 - 163, 186, 254, 256 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_4 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Первинної профспілкової організації працівників поліції полку "Дніпро-1" Незалежної професійної спілки працівників поліції "ПАТРІОТ" про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Атестаційної комісії №26 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформлене протоколом від 29.10.2016 №174, про яке зазначено в розділі ІV "Результати атестування (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа, а саме "4 - займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність", прийнятого стосовно ОСОБА_4.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01.12.2016 №340 о/с "По особовому складу" в частині звільнення сержанта поліції ОСОБА_4, поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення "Дніпро-1" ГУНП в Дніпропетровській області з органів Національної поліції за п.5 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію".

Поновити ОСОБА_4 на посаді поліцейського полку патрульної служби поліції особливого призначення "Дніпро-1" ГУНП в Дніпропетровській області у званні сержанта поліції, з 1 грудня 2016 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (і.к. 40108866) на користь ОСОБА_4 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 01.12.2016 по 03.02.2017 у сумі 5221 (п'ять тисяч двісті двадцять одна) грн. 35 коп., без урахування податків та зборів.

Постанова в частині поновлення ОСОБА_4 на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 06 лютого 2017 року.

Суддя О.В. Царікова