Справа № П/811/42/17
Суддя: А.В. Каліновська
Дата ухвалення: 2017-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2017 року справа № П/811/42/17

м. Черкаси

12 год. 59 хв.

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Каліновської А.В.,

суддів: Гаврилюка В.О., Рідзеля О.А.,

при секретарі - Баклаженко Н.В.,

за участю:

представника позивача - Краснощокова Є.В.,

представника відповідача - Єременко Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси у режимі відеоконференції адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно-вишукувальний інститут «Агропроект» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову №1011-3/84/3046 від 27.12.2016 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідачем протиправно винесено оскаржувану постанову, оскільки відповідно до листа директора Кіровоградського обласного ЦДЮТ від 26.10.2016 №327 штатна кількість працівників Кіровоградського обласного ЦДЮТ становить 50 осіб та максимальна кількість одночасного та періодичного перебування відвідувачів становить 300 осіб, а капітальний ремонт на об'єкті будівництва здійснюється лише на частині об'єкту, тому кількість осіб постійного, тимчасового перебування на об'єкті взята умовно з врахуванням п. 4.14 ДСТУ- Н Б В.1.2-16:2013, а отже у проектній документації на думку представника позивача проектною організацією правомірно віднесено об'єкт будівництва до класу наслідків СС2 та до третьої категорії складності. Крім того, представник позивача наголосив, що перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Капітальний ремонт будівлі Кіровоградського обласного ЦДЮТ по вул. Шульгіних, 36 у м. Кропивницький» здійснено не уповноваженим органом, оскільки належним органом щодо здійснення архітектурно-будівельного контролю на вказаному об'єкті будівництва є - управління державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради та за відсутності на те правових підстав, оскільки на думку представника позивача звернення управління СБУ в Кіровоградській області від 14.12.2016 №61/КЗЕ/8999/нт не може бути підставою для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Також представник позивача наголосив, що проведення перевірки, за результатами якої винесено оскаржувану постанову здійснено за відсутності представника позивача, як проектної організації. Представник позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції адміністративний позов підтримав в повному обсязі з підстав, зазначених вище.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, проти його задоволення заперечив, надав суду письмові заперечення проти позову в яких зазначив, що за наслідками здійснення архітектурно-будівельного контролю на об'єкті будівництва «Капітальний ремонт будівлі Кіровоградського обласного ЦДЮТ по вул. Шульгіних, 36 у м. Кропивницький» відповідачем встановлено, що позивачем, як проектною організацією розроблено та передано замовнику управлінню капітального будівництва Кіровоградської ОДА проектну документацію, в частині розрахунку категорії складності, з порушенням містобудівного законодавства, оскільки згідно додатку А (обов'язковий) ДСТУ -Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» вищевказаний об'єкт відноситься до класу наслідків СС2 та до четвертої категорії складності, у зв'язку з тим, що штатна кількість працівників Кіровоградського обласного ЦДЮТ становить 118 осіб та максимальна кількість одночасного та періодичного перебування відвідувачів становить 880 осіб (лист управління освіти, науки, молоді та спорту Кіровоградської ОДА від 20.12.2016 №01-13/1943/1-38). Також представник відповідача зазначив, що позивач помилково посилається на те, що перевірка, за результатами якої винесено оскаржувану постанову здійснено за відсутності представника позивача, як проектної організації, оскільки державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, в той час, як позивач є проектною організацією. Твердження представника позивача щодо здійснення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на вищевказаному об'єкті будівництва не уповноваженим органом, оскільки належним органом щодо здійснення архітектурно-будівельного контролю на вказаному об'єкті будівництва є - управління державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради, то на думку представника відповідача вказане твердження є помилковим, оскільки управління державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради після отримання документів від Державної архітектурно-будівельної інспекції України 10.02.2017 здійснює функції державного архітектурно-будівельного контролю на території населених пунктів, на які поширюється компетенція Кіровоградської міської ради.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідачем на підставі звернення управління СБУ в Кіровоградській області від 14.12.2016 №61/КЗЕ/8999/нт та направлень для проведення позапланової перевірки від 22.12.2016 №1314 та №1328 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил управління капітального будівництва Кіровоградської ОДА на обєкті будівництва «Капітальний ремонт будівлі Кіровоградського обласного ЦДЮТ по вул. Шульгіних, 36 у м. Кропивницький». Результати перевірки оформлені актом від 23.12.2016 №1190/2016ю-Кд.

Перевіркою, зокрема, встановлено порушення товариством з обмеженою відповідальністю «Проектно-вишукувальний інститут «Агропроект» вимог таблиці А.1 додатку А (обов'язковий) ДСТУ - Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва», чим у робочому проекті (шифр №395/2016) занижено категорію складності об'єкта, замість IV категорії складеності вказано ІІІ категорію складності.

На підставі вказаних висновків акта перевірки відповідачем щодо товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно-вишукувальний інститут «Агропроект» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.12.2016, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.12.2016 №393 та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від №1011-3/84/3046 від 27.12.2016, якою на позивача накладено штраф у розмірі 144000 грн.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до статті 1 Закону №3038-VІ містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Згідно з визначенням, наданим в абзаці третьому частини першої статті 4 Закону №3038-VI, об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником. До проектної документації на будівництво об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, а також об'єктів, які підлягають оцінці впливу на навколишнє природне середовище у транскордонному контексті, додаються результати оцінки впливу на стан навколишнього природного середовища (матеріали оцінки та звіти про оцінку і громадське обговорення). Перелік таких об'єктів та порядок проведення оцінки визначаються Кабінетом Міністрів України. Експертиза проектів будівництва проводиться в установленому Кабінетом Міністрів України порядку експертними організаціями незалежно від форми власності, які відповідають критеріям, визначеним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. При цьому до проведення експертизи залучаються (в тому числі на підставі цивільно-правових договорів) експерти з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, які пройшли професійну атестацію, що проводилася із залученням представників відповідних центральних органів виконавчої влади, та отримали відповідний кваліфікаційний сертифікат. Порядок проведення професійної атестації таких експертів встановлюється Кабінетом Міністрів України. Не підлягають обов'язковій експертизі проекти будівництва об'єктів I - III категорій складності. За рішенням замовника може проводитися також експертиза проектів будівництва інших об'єктів, ніж передбачені у цій частині або окремих розділів проектної документації.

Статтею 32 Закону №3038-VІ усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно пунктів 3-4 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №557 від 27.04.2011 (далі - Порядок №557), категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва та категорії складності.

Клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначається згідно з вимогами ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» за рівнем можливих економічних збитків (або) інших втрат, пов'язаних з припиненням експлуатації або втратою цілісності об'єкта.

Відповідно до пунктів 5, 6 цього Порядку №557 до IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб;

2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом;

3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації:

можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат;

можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня;

можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

При цьому, як у ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» так і в ДСТУ - Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» рекомендується наступна схема врахування класу наслідків (відповідальності) СС1; СС2; ССЗ:

класу наслідків СС1 відповідають І та II категорія складності;

класу наслідків СС2 відповідають III та IV категорія складності;

класу наслідків ССЗ відповідає V категорія складності.

Клас наслідків визначається за шістьма ознаками: кількість осіб, які постійно перебувають на об'єкті; кількість осіб, які періодично перебувають на об'єкті; кількість осіб, які перебувають поза об'єктом; обсяг можливого економічного збитку; втрата об'єктів культурної спадщини; припинення функціонування комунікацій транспорту, зв'язку, енергетики, інших інженерних мереж.

На підставі викладеного та враховуючи положення Порядку № 557, критерій класу наслідків, визначених ДБН В.1.2.-14.2009, ДСТУ - Н Б В.1.2-16:2013 за характеристикою можливої небезпеки для життєдіяльності людей, які постійно перебувають на об'єкті, а також враховуючи зазначену в листі управління освіти, науки, молоді та спорту Кіровоградської ОДА від 20.12.2016 №01-13/1943/1-38 інформації, одночасне та періодичне перебування відвідувачів на об'єкті будівництва «Капітальний ремонт будівлі Кіровоградського обласного ЦДЮТ по вул. Шульгіних, 36 у м. Кропивницький» становить 880 осіб, отже, вказаний об'єкт будівництва за своїми техніко-економічними показниками повинен бути віднесений саме до категорії складності - IV.

У відповідності до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» Суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва:

- проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат;

- експертна організація - у розмірі вісімнадцяти мінімальних заробітних плат.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем щодо товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно-вишукувальний інститут «Агропроект» правомірно винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від №1011-3/84/3046 від 27.12.2016, якою на позивача накладено штраф у розмірі 144000 грн. (90 * 1600 (мінімальна заробітна плата) = 144000 грн.), тому скасуванню не підлягає.

Посилання представника позивача на те, що кількість одночасного та періодичного перебування відвідувачів позивачем взята умовно через часткове здійснення капітального ремонту на вищезгаданому об'єкті будівництва, тому з врахуванням п. 4.14 ДСТУ - Н Б В.1.2-16:2013, тому вказаний об'єкт будівництва відноситься саме до ІІІ категорії складності - не приймається судом до уваги, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4.14 ДСТУ - Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва», при розробленні проектної документації на капітальний ремонт частини існуючого об'єкту (приміщень, квартир) без повного призупинення його використання за функціональним призначенням категорію складності об'єкту будівництва за такою документацією визначають без урахування категорії складності об'єкту, що експлуатується.

Однак, суд зазначає, що на обєкті будівництва «Капітальний ремонт будівлі Кіровоградського обласного ЦДЮТ по вул. Шульгіних, 36 у м. Кропивницький» згідно завдання на проектування та самого проекту - передбачається виконання будівельних робіт всього об'єкту, а не його окремої частини.

Твердження представника позивача про те, що перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на вищезазначеному об'єкті будівництва здійснено не уповноваженим органом, оскільки ніби то належним органом щодо здійснення архітектурно-будівельного контролю на вказаному об'єкті будівництва є управління державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради - не береться судом до уваги, з огляду на наступне.

Згідно ч. 2 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Судом встановлено, що рішенням Кіровоградської міської ради від 22.09.2015 №4473 утворено управління державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради та рішенням Кіровоградської міської ради від 20.12.2016 №730 затверджено положення про вказане управління.

Разом з цим, за приписами п.9-1 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю починає здійснювати повноваження, визначені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», на наступний день після затвердження акта спільної комісії.

Згідно матеріалів справи, у зв'язку із спроможністю управління державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради розпочати здійснювати повноваження державного архітектурно-будівельного контролю на території населених пунктів, на які поширюється компетенція Кіровоградської міської ради, між головою Держархбудінспекцією та Кіровоградською міською радою затверджено акт приймання-передавання документів від 10.02.2017 №55, тому на території м. Кропивницький (м. Кіровоград) повноваження, визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» до 10.02.2017 правомірно здійснювались центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Посилання представника позивача на те, що відповідачем 23.12.2016 здійснено перевірку, за результатами якої винесено оскаржувану постанову від 27.12.2016 №1011-3/84/3046 за відсутності представника позивача, як проектної організації, що ніби то є порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не приймається до уваги, оскільки відповідно до п. 9 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно матеріалів справи, проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил управління капітального будівництва Кіровоградської ОДА на обєкті будівництва «Капітальний ремонт будівлі Кіровоградського обласного ЦДЮТ по вул. Шульгіних, 36 у м. Кропивницький» здійснено в присутності начальника управління капітального будівництва Кіровоградської ОДА ОСОБА_3, старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_4 та директора ТОВ «Монтажні системи» ОСОБА_5, тобто у присутності представника суб'єкта містобудування, який будує вказаний об'єкт будівництва.

Твердження представника позивача про те, що позапланову перевірку на вищевказаному обєкті будівництва здійснено за відсутності на те правових підстав, оскільки звернення управління СБУ в Кіровоградській області від 14.12.2016 №61/КЗЕ/8999/нт на його думку не може бути підставою для проведення позапланової перевірки - не приймається судом до уваги, у зв'язку з тим, що абз. 9 п. 7 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, підставами для проведення позапланової перевірки є вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Частиною 1 ст. 11 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених ст. 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України).

Представник відповідача обґрунтував свою позицію з посиланням на норми законодавства України.

Натомість представник позивача вмотивованих доводів на підтвердження позову не навів.

За таких обставин суд приходить до висновку про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 14, 86, 94, 159-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня проголошення постанови. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя А.В. Каліновська

Судді В.О. Гаврилюк

О.А. Рідзель

Повний текст постанови виготовлено 23.03.2017.