Справа № 822/689/17
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2017-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 822/689/17
У Х В А Л А

27 березня 2017 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд

в складі :головуючого-суддіБожук Д.А.
при секретарі за участі: Литвинюк К.Б. позивача
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Служби автомобільних доріг у Житомирській області про визнання протиправним і скасування ордеру, визнання протиправним погодження, визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинити дії та стягнення матеріальних збитків,

У судовому засіданні проголошено вступну і резолютивну частини ухвали згідно ст.160 КАС України.

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Служби автомобільних доріг у Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати ордер (дозвіл на право виконання робіт) №05-09/0-17 від 30.08.2016;

- визнати протиправним погодження відповідачем Схеми організації дорожнього руху по ордеру №05-09/0-17 від 30.08.2016;

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не здійснення контролю та нагляду за дотриманням підрядником вимог організації дорожнього руху в місці здійснення ремонту, відповідністю робіт та матеріальних ресурсів установленим вимогам, кошторисній документації, вимогам стандартів, технічним умовам, іншим нормативним документам;

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненадання позивачу відповіді на зазначені питання в заяві та безпідставної відмови у задоволенні клопотання про надання документів та перевірки стану виконання договору підряду та стану дотримання вимог стандартів, норм і правил із забезпечення безпеки дорожнього руху в районі с. Рудня Пошта Житомирського району та вжиття заходів по забезпеченню безпеки дорожнього руху в районі с. Рудня Пошта;

- зобов'язати відповідача надати витребувані документи, перевірити стан виконання договору підряду та стан дотримання вимог стандартів, норм і правил із забезпечення безпеки дорожнього руху в районі с. Рудня Пошта Житомирського району за участю позивача та вжити заходи по забезпеченню безпеки дорожнього руху в районі с. Рудня Пошта;

- стягнути із відповідача на його користь матеріальні збитки, завдані транспортному засобу, вартість яких встановити на основі судової автотоварознавчої експертизи.

Відповідач у судове засідання не з'явився та повноважного представника не направив, хоча про дату, час і місце судового розгляду повідомлений належним чином.

24.03.2017 до суду надійшло клопотання представника відповідача. У вказаному клопотанні він просить перенести судовий розгляд справи, призначений на 27.03.2017. Зазначає, що у зв'язку із звільненням начальника та першого заступника начальника Служби автомобільних доріг у Житомирській області, відсутня уповноважена особа, яка наділена правом відрядити представника Служби у судове засідання.

Позивач у судовому засіданні щодо заявленого клопотання заперечував.

Надаючи правову оцінку клопотанню представника відповідача щодо перенесення судового розгляду на іншу дату, суд зазначає наступне.

Вказані в клопотанні обставини не позбавляють можливості участі в судовому засіданні повноважного представника відповідача - ОСОБА_5, якою і було підписане зазначене клопотання. Разом з тим, ОСОБА_5 не наведено обставин неможливості її явки у судове засідання, призначене на 27.03.2017, з урахуванням наявності у неї довіреності на представництво Служби автомобільних доріг у Житомирській області. Не надано доказів їх існування. Крім того, суду не надано доказів відкликання доданої в матеріали справи довіреності від 23.06.2016. Враховуючи зазначене, неявка Служби автомобільних доріг у Житомирській області у судове засідання 27.03.2017 визнана судом неповажною.

Відповідно до положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У ст.3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) дано визначення поняття "розумний строк" як найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Тобто під розумними строками потрібно розуміти проміжок часу, протягом якого повинна бути вчинена певна процесуальна дія. З визначення слідує, що поняття "розумні строки" повністю, або принаймні частково, збігається з поняттям "процесуальний строк". Однак, розумні строки, на відміну від процесуальних строків, застосовуються під кожну окрему справу, виходячи із об'єктивної точки зору судді.

Також суд враховує, що в період часу з дати відкриття провадження у справі відповідач не був позбавлений права надати суду письмові пояснення чи заперечення, ознайомлюватися з матеріалами справи.

Станом на час розгляду справи, від відповідача не надходило письмових пояснень чи заперечень.

Зважаючи на вищевикладене, з врахуванням необхідності дотримання розумності строків та ефективності права, з метою попередження затягування відповідачем строків розгляду справи, суд вважає що клопотання про перенесення розгляду справи не належить до задоволення.

У судовому засіданні, призначеному на 27.03.2017, судом поставлено на обговорення питання про закриття провадження у справі.

Позивач щодо закриття провадження у справі заперечував.

Заслухавши думку позивача, суд приходить до наступного.

Із матеріалів справи вбачається, що 14.01.2017 ОСОБА_3, який керував автомобілем Міцубісі Грандіс, потрапив у дорожньо-транспортну пригоду при в'їзді в с. Рудня Пошта Житомирського району Житомирської області.

Позивач вважає, що причиною ДТП стало проведення на його місці ремонту мосту через рівчак з перекриттям руху транспорту без влаштування об'їзду та встановлення відповідних знаків.

Зазначене зумовило звернення позивача, відповідно до норм Закону України "Про звернення громадян", до відповідача з заявою щодо:

1) надання інформації;

2) перевірки стану виконання договору підряду та стану дотримання вимог стандартів, норм і правил із забезпечення безпеки дорожнього руху в районі с. Рудня Пошта Житомирського району;

3) вжиття заходів по забезпеченню безпеки дорожнього руху в районі с. Рудня Пошта Житомирського району;

4) притягнення винних осіб до дисциплінарної та адміністративної відповідальності, в разі відсутності в їх діях ознак кримінальних злочинів, передбачених ч.2 ст.210 та ч.2 ст.364, ч.1 ст.367 КК України.

Відповідач листом від 17.02.2017 №11-10/283 надав відповідь на заяву позивача.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, КАС України регламентує порядок розгляду не всіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб'єктом владних повноважень управлінських функцій і розгляд яких безпосередньо не віднесено до підсудності інших судів.

Юрисдикція адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ та поняття справи адміністративної юрисдикції визначається п.1 ч.1 ст.3, ч.1 ст.17 КАС України.

Відповідно до положень зазначених норм, справа адміністративної юрисдикції - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Виходячи зі змісту норм КАС України, необхідною ознакою для розгляду справи за правилами адміністративного судочинства є здійснення суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а саме: коли хоча б один суб'єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб'єктів, а ці суб'єкти, відповідно, зобов'язані виконувати вимоги та приписи такого владного суб'єкта. При цьому ці функції повинні здійснюватись суб'єктом саме у тих правовідносинах, в яких виник спір.

При вирішення цього питання, з врахуванням принципу верховенства права, суд застосовує положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" підлягає застосуванню судами як джерела права.

Зокрема, Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі "Golder v. the United Kingdom" наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов'язаної з його або її правами та обов'язками.

Разом з тим, як зазначає Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі "Melnyk v. Ukraine", право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Передбачене ст.6 Конвенції право на справедливий суд в контексті формулювання "суду, встановленого законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність (рішення у справі "Sokurenko and Strygun v. Ukraine").

Тому, суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні ч.1 ст.6 Конвенції.

Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб'єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Вирішуючи питання про визначення юрисдикції адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ, суди повинні враховувати, що КАС України встановлює такі правила відмежування адміністративної юрисдикції від інших видів юрисдикції: понятійно-функціональне, тобто визначення адміністративної справи, що наведене у п.1 ч.1 ст.3 КАС України; визначення видів публічних правовідносин (управлінські правовідносини та правовідносини, пов'язані з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень), зазначених у ч.1 ст.17 КАС України; встановлення переліку публічно-правових спорів, що підпадають під юрисдикцію адміністративних судів (ч.2 ст.17 КАС України); встановлення переліку публічно-правових справ, що не належать до предмета адміністративної юрисдикції (ч.3 ст.17 КАС України) (п. 4 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 8 від 20.05.2013).

З огляду на вищевикладене, суд не встановив наявності у даній справі обставин, які б свідчили про виконання відповідачем владних управлінських функцій у правовідносинах, що склались між ОСОБА_3 та Службою автомобільних доріг у Житомирській області.

Суд враховує, що у спірних правовідносинах відповідач не є суб'єктом, який виконує владні управлінські функції.

Таким чином, оскільки відповідач не виступає у вказаних правовідносинах як суб'єкт владних повноважень, який здійснює владні управлінські функції, Хмельницький окружний адміністративний суд не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні ч.1 ст.6 Конвенції, що наділений правом вирішення спору у даній справі.

Суд прийшов до висновку, що спір у справі № 822/689/17 є цивільно-правовим і він має бути розглянутий в порядку цивільного судочинства, оскільки, згідно матеріалів справи, негативні наслідки ДТП, яке сталось 14.01.2017 при в'їзді в с. Рудня Пошта Житомирського району Житомирської області за участю ОСОБА_3 виникли і настали, на думку позивача, внаслідок винних дій відповідача, тому причинно-наслідковий зв'язок між діями відповідача та негативним наслідком настання ДТП, зокрема, завдання матеріальних збитків, завданих транспортному засобу позивача, повинен встановлюватись під час розгляду цивільної справи, тобто даний спір не може бути предметом розгляду в судах адміністративної юрисдикції.

Також суд зазначає, що фактично спір, що виник між позивачем та відповідачем, стосується питання встановлення обставин ДТП та причинного зв'язку між порушеннями, що вчинив відповідач та ДТП за участю позивача.

Разом з тим, як дії, так і бездіяльність відповідача в означеній позивачем сфері організації дорожнього руху виливають з цивільних правовідносин.

Частиною 1 статті 157 КАС України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивача не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, а тому, виходячи із положень п.1 ч.1 ст.157 КАС України, провадження у справі № 822/689/17 підлягає закриттю.

При цьому, в силу ч.2 ст.157 КАС України суд вважає за необхідне роз'яснити, що даний спір відноситься до юрисдикції місцевих загальних судів та підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись п.1 ч.1 ст.157, ст.ст.160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до Служби автомобільних доріг у Житомирській області про визнання протиправним і скасування ордеру, визнання протиправним погодження, визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинити дії та стягнення матеріальних збитків.

Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 254 КАС України.

Повний текст ухвали виготовлено 31.03.2017.

Суддя/підпис/Д.А. Божук
"Згідно з оригіналом" Суддя Д.А. Божук