Справа № 806/2469/16
Суддя: Черноліхов Сергій Вікторович
Дата ухвалення: 2017-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 березня 2017 року Житомир Справа № 806/2469/16

Категорія 8.3

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Черноліхова С.В.

секретар судового засідання Матвєєва В.К.,

за участю: представника відповідача - Домарацької В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засідання в м. Житомирі адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення - рішення, вимоги про сплату боргу та рішень про застосування штрафних санкцій та нарахування пені,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог, просить скасувати податкове повідомлення - рішення Житомирської ОДПІ ГУ ДФС у Житомирській області від 12.09.2016 № , рішення Житомирської ОДПІ ГУ ДФС у Житомирській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 12.09.2016 року №, рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 12.09.2016 року за №006531305 та вимогу про сплату боргу ( недоїмки) № від 12.09.2016 року.

У судовому засіданні представник відповідача заявила клопотання про залишення позову в частині скасування рішення за № від 12.09.2016 року, рішення № від 12.09.2016 року та вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф- від 12.09.2016 року без розгляду. В обґрунтування клопотання зазначила, що позивач пропустив місячний строк звернення до адміністративного суду встановлений ч. 5 ст. 99 КАС України, оскільки оспорювані рішення отримав 29.09.2016 року, тоді як до суду звернувся лише 21.11.2016 року, тобто з пропуском встановленого законом строку.

Позивач у судове засідання не з'явився, хоча про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду надіслав клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Крім того, позивач подав клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду щодо оскарження вищезазначених рішень. При цьому, вказав на поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, оскільки з 22.10.2016 року по 31.10.2016 року перебував у відрядженні, а з 01.11.2016 року по 16.11.2016 року перебував на амбулаторному лікуванні, що, на його думку, є поважними причинами.

Розглянувши вказане клопотання, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до частини 1 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно зі частиною 1 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині 5 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

При цьому, встановлений Кодексом адміністративного судочинства України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Звертаючись до суду з даним позовом позивач, зокрема просить скасувати:

- рішення № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 12.09.2016 року.

- рішення № про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 12.09.2016 року.

- вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф- від 12.09.2016.

Оспорюваними рішеннями до позивача застосовані штрафні санкцій за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, а вимогу сформовано на належну до сплати донараховану суму єдиного соціального внеску, тому, відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до суду з позовом про оскарження таких рішень і вимоги встановлено місячний строк, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, оскільки на підставі вказаних рішень позивачем може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувані рішення від 12.09.2016 та вимогу від 12.09.2016 позивач отримав 29.09.2016, що підтверджується копією повідомлення про вручення поштового відправлення.(а.с.234)

Втім, адміністративний позов до суду про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення - рішення Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області, в тому числі і рішень про застосування штрафних санкцій та вимоги від 12.09.2015, був поданий лише 21 листопада 2016 року, тобто через півтора місяця.

Суд не приймає до уваги доводи позивача стосовно поважності пропущення строку звернення до суду у зв'язку з його перебуванням у відрядженні з 22.10.2016 року по 31.10.2016 року.

З матеріалів справи вбачається, що з моменту отримання оскаржуваних рішень до моменту відрядження позивача пройшло 23 дні.

Крім того, як видно з поданого позивачем посвідчення про відрядженням - він перебував в Одеській області, що не виключало для нього реальної можливості звернутись до суду з позовом шляхом відправлення своєчасно позову поштою з місця відрядження. Принаймні позивач не довів відсутності у нього такої можливості, поважною причиною у цьому сенсі може розглядатись час на дорогу до місця відрядження і на зворотній шлях, що може визначатись декількома днями, але дані причини не пояснюють в цілому поважності пропуску всього строку. Сам факт відрядження в межах України не є такою поважною причиною, через яку позивач був позбавлений об'єктивно можливості своєчасно звернутись до суду з даним позовом у разі незгоди з винесеними рішеннями.

Другою підставою поважності причин пропущеного строку звернення до суду позивач зазначає перебування на амбулаторному лікуванні з 01.11.2016 року по 16.11.2016 року.

Відповідно до офіційного визначення амбулаторне лікування - організація медичної допомоги хворим, які приходять у медичний заклад. Амбулаторне лікування - лікування, яке проводиться на дому чи при відвідуванні особисто хворими лікувального закладу (на відмінну від стаціонарного лікування, яке здійснюється із поміщенням пацієнта до лікарні).

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що факт перебування позивача на амбулаторному лікуванні, не свідчить про відсутність можливості у позивача звернутися до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів.

Крім того, як відповідно до ч.1 ст.56 КАС України сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника. Однак позивач наданим йому правом на представництво в суді не скористався.

Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, а тому вважає за необхідне у задоволенні клопотання про поновлення строку на звернення до суду в цій частині відмовити.

Таким чином, позов у частині скасування рішень від 12.09.2016 та вимоги від 02.09.2016 поданий до суду після закінчення місячного строку звернення до суду з таким позовом.

Згідно зі статтею 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 (справа "Мельник проти України") погодився з тим, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. А також указав, що зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Враховуючи наведене і те, що із позовної заяви та доданих до неї документів підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними немає, суд дійшов до висновку, що позовну заяву ОСОБА_2 у частині скасування рішень Житомирської ОДПІ ГУ ДФС у Житомирській області про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску №; про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску №, вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф- від 12.09.2016 року, необхідно залишити без розгляду.

Керуючись статтями 99, 100, 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду відмовити.

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Позовну заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області в частині визнання протиправними та скасування рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску № від 12.09.2016, рішення про застосування санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № від 12.09.2016 та вимоги про сплату боргу №Ф- залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя С.В. Черноліхов

Повний текст ухвали виготовлено : 03.04.2017