Справа № 804/8829/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 лютого 2017 р. Справа № 804/8829/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Царікової О.В.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування рішення, скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -
08 грудня 2016 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, з урахуванням заяви про зміну предмету адміністративного позову від 17.01.2017 та заяви про збільшення розміру позовних вимог від 01.02.2017 про:
- визнання незаконним та скасування рішення (висновку) Атестаційної комісії №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що зазначене в розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, а саме: «4 - займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність», яке прийняте стосовно ОСОБА_2;
- скасування наказів Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області від 19.12.2016 № 357 о/с та від 03.01.2017 №1 о/с в частині звільнення зі служби в поліції заступника начальника відділу Кам`янського відділу поліції ОСОБА_2;
- поновлення ОСОБА_2 на службі в поліції в посаді заступника начальника відділу Кам`янського відділу поліції;
Мотивуючи заявлений адміністративний позов позивач зазначив, що у період з жовтня 2004 року по 06.11.2015 проходив службу в ОВС. З 07.11.2015 на підставі наказу ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області №1 о/с ОСОБА_2 призначено як прибулого з Міністерства внутрішніх справ, заступником начальника відділу Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, з присвоєнням йому звання старший лейтенант поліції. Проте, керівництвом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо позивача було прийнято незаконне рішення про проведення атестації, саму атестацію проведено з порушенням визначеної законом процедури, а за її результатами прийнято необґрунтований та безпідставний висновок про невідповідність позивача займаній посаді. Означений висновок став підставою для прийняття наказу про звільнення позивача із займаної посади через службову невідповідність, який, на думку позивача, є протиправним. Позивач зазначає, що під час атестації мають враховуватися всі професійні якості співробітника поліції, що має бути об'єктивно та повно відображено в атестаційному листі. Однак, Атестаційною комісією не було повно та всебічно надано оцінку професійним якостям позивача, не було враховано висновок його безпосереднього керівника, з якого видно, що за час служби позивач зарекомендував себе з позитивної сторони та повністю відповідає займаній посаді, має хорошу професійну підготовку, достатню для якісного виконання своїх службових обов'язків. З урахуванням зазначеного, позивач вважає своє звільнення незаконним, оскільки висновки про його службову невідповідність є безпідставними та необґрунтованими та просить суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2016 відкрито провадження у справі №804/8829/16 та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 21.12.2016 о 15:30.
Відповідач заперечив проти позову з підстав, викладених у письмових запереченнях на адміністративний позов. Відповідач зазначив, що колишніх працівників ОВС було прийнято без проведення атестування за скороченою процедурою без належного відбору, їх було призначено на посади тимчасового штатного розпису, а тому проведено атестування позивача згідно наказу від 23.02.2016 №458 з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив службової кар'єри. За наслідками проведеної атестації ОСОБА_2, Атестаційною комісією №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області зроблено висновок про невідповідність позивача займаній посаді, на підставі чого Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ від 19.12.2016 № 357 о/с «По особовому складу» про звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 (М-198385) заступника начальника відділу Кам`янського відділу поліції із займаної посади за п.5 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність) та наказ від 03.01.2017 № 1 о/с «Про внесення зміни до наказу ГУНП від 19.12.2016 № 357 о/с».
У судове засідання позивач та його представник з'явилися, позовні вимоги підтримали в повному обсязі, проти подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження не заперечили.
Представник відповідача в судове засідання 01 лютого 2017 року не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Згідно ч. 6 статті 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та підтверджується наявними матеріалами справи, ОСОБА_2 проходив службу в органах внутрішніх справ з жовтня 2004 року по 06.11.2015.
На підставі заяви позивача від 07.11.2015 наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 №1о/с «По особовому складу» відповідно до пунктів 9 та 12 розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію» призначено тих, що прибули з Міністерства внутрішніх справ, з присвоєння спеціальних звань поліції в порядку переатестування та з установленням посадових окладів згідно штатного розпису, з 07.11.2015 ОСОБА_2 (М - 198385), який мав спеціальне звання старшого лейтенанта міліції, заступником начальника відділу Дніпродзержинського відділу поліції, присвоївши йому спеціальне звання старшого лейтенанта поліції.
Відповідно до ст. 57 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон), з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив службової кар'єри проводиться атестування поліцейських.
За наслідками проведеного атестування позивача, результати якого оформлені протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037739.0032536, Атестаційною комісією №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області зроблено висновок про невідповідність позивача займаній посаді.
На підставі означеного висновку, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19.12.2016 №357о/с звільнено заступника начальника відділу Кам`янського відділу поліції, старшого лейтенанта ОСОБА_2 зі служби в поліції за п.5 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність).
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом Головного управління НП в Дніпропетровській області «По особовому складу» від 03.01.2017 № 1о/с внесено зміни до наказу Головного управління НП від 19.12.2016 № 357 о/с, а саме: пункт наказу ГУНП від 19.12.2016 № 357 о/с в частині звільнення зі служби в поліції відповідно до п.5 ч.1 ст. 77 (через службову невідповідність) Закону України «Про Національну поліцію» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 (М-198385) заступника начальника відділу Кам`янського відділу поліції, з 20 грудня 2016 року, скасовано, та вважати його звільненим з 31.12.2016 на підставі заяви ОСОБА_2 від 30.12.2016 та листка звільнення від службових обов'язків про тимчасову непрацездатність від 15.12.2016 № 1137, виданого Державною установою «Територіальне медичне об'єднання МВС України по Дніпропетровській області»
Відповідно до ч. 3 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.
Відповідно до постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29 вересня 2016 року №11 "Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації" зважаючи на пункт 3 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), відповідно до якого у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, суд у наведеній категорії справ має право і зобов'язаний перевірити обґрунтованість оскарженого рішення (висновку) атестаційної комісії.
Отже, під час розгляду справи для оцінки правомірності та наявності підстав для звільнення позивача з займаної посади, суду належить надати оцінку правомірності проведення атестації позивача та обґрунтованості рішення (висновку) атестаційної комісії, за результатами проведеної атестації.
Національну поліцію України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ, утворено постановою Кабінету Міністрів України від 2 вересня 2015 року №641.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2015 року №730 утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Національної поліції за переліком згідно з додатком 1 та ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Міністерства внутрішніх справ за переліком згідно з додатком 2.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом України "Про Національну поліцію", який набрав чинності з 07.11.2015 року.
Відповідно до пункту 9 Розділу XI Прикінцеві та Перехідні положення Закону України "Про Національну поліцію" працівники міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції, за умови відповідності вимогам до поліцейських, визначеним цим Законом, упродовж трьох місяців з дня опублікування цього Закону можуть бути прийняті на службу до поліції шляхом видання наказів про призначення за їх згодою чи проходження конкурсу на посади, що заміщуються поліцейськими, у будь-якому органі (закладі, установі) поліції.
Посади, що пропонуються особам, зазначеним у цьому пункті, можуть бути рівнозначними, вищими або нижчими щодо посад, які ці особи обіймали під час проходження служби в міліції.
Пунктом 12 вказаного Розділу XI Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що працівникам міліції, які у визначеному цим Законом порядку прийняті на службу до поліції, наказами про призначення на відповідні посади одночасно присвоюються відповідні спеціальні звання поліції відповідно до такої схеми співвідношення спеціальних звань, зокрема: спеціальне звання міліції - спеціальне звання поліції, старшого лейтенанта міліції - старшого лейтенанта поліції.
На підставі заяви позивача від 07.11.2015 наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 №1 о/с відповідно до пунктів 9 та 12 розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію» позивача прийнято до лав поліції як прибулого з Міністерства внутрішніх справ.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області України від 23.02.2016 №458 "Про проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області" з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри при призначенні на вищу посаду, переміщення на нижчу, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, наказано провести атестування поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області та підпорядкованих підрозділів.
28.07.2016 наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області "Про оголошення персонального складу атестаційних комісій для проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області" №2134 затверджено персональний склад Атестаційної комісії №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Порядок атестування поліцейських, яке проводиться в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах (закладах, установах) Національної поліції України (далі - органи поліції) з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри, визначений Інструкцією про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17 листопада 2015 року № 1465 (далі - Інструкція №1465).
Порядок організації, підготовки, проведення атестування регламентований Розділом ІV Інструкції №1465. Згідно п. 1 вказаного розділу організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають: 1) створення атестаційних комісій; 2) складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню; 3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії; 4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії; 5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування.
З аналізу п. 9 розділу XI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про Національну поліцію" випливає, що його положення не передбачають проведення атестування чи переатестування працівників міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції.
Матеріалами справи підтверджено, що позивач прийнятий на службу в поліцію з 07.11.2015.
Статтею 57 Закону України "Про Національну поліцію" визначено порядок атестації поліцейського.
Атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.
Атестування поліцейських проводиться: 1)при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3)для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.
Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.
Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами.

Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

У спірних правовідносинах встановлено, що позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду (а не шляхом проходження конкурсу на посади), як визначено у п. 9 розділу XI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про Національну поліцію".

Отже, підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача не було, проведення атестування позивача здійснено неправомірно, без наявності визначених законом підстав на його проведення.

Таким чином, оскільки позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду, а не шляхом проходження конкурсу на посади, як визначено пунктом 9 розділу XI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про Національну поліцію", отже, підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача, передбачених статтею 57 Закону України "Про Національну поліцію", не було.

Як зазначив Пленум Вищого адміністративного суду України у п. 2 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 №11 "Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації" положення частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що закріплений у ній перелік підстав атестування поліцейських є вичерпним. Положення частини четвертої статті 57 Закону про те, що рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами, у взаємозв'язку з положенням частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що у відповідному наказі керівника органу поліції щодо заходів із підготовки та проведення атестування повинно бути зазначено: ім'я поліцейського (перелік імен поліцейських), які підлягають атестуванню; необхідність та підстава атестування щодо кожного поліцейського, який включений до списку поліцейських, які підлягають атестуванню.

Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.02.2016 №458 не визначає конкретного переліку осіб, які підлягають атестуванню, не містить означений наказ також і обґрунтування необхідності та підстав атестування щодо кожного поліцейського.

Згідно протоколу від 30.09.2016 ОП № 15.00037739.0032536 Атестаційної комісії №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за результатами здійсненого атестування, ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, що також відображено в атестаційному листі ОСОБА_2, а саме: у розділі ІV "Результати атестування" (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа, а саме: "4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність".

Своє рішення стосовно позивача атестаційна комісія обґрунтувала неналежним виконанням функціональних обов'язків, неналежними показниками службової діяльності, негативними результатами на поліграфі, негативною поведінкою під час несення служби та і поза нею, а також задокументовані факти аморальної поведінки у показниках результату поліграфу, про що зазначено в протоколі від 30.09.2016 ОП № 15.00037739.0032536.

Із вказаним рішенням Атестаційної комісії №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області позивач не погоджується, зазначає про його необґрунтованість та прийняття без урахуванням всіх обставин, які мають значення для об'єктивної оцінки результатів атестування поліцейських.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Надаючи оцінку рішенню Атестаційної комісії №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформленого протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037739.0032536 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді з подальшим звільненням зі служби в поліції через службову невідповідність, суд виходить з такого.

Як визначено у п. 9 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 №11 "Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації" необґрунтованим, а тому таким, що підлягає скасуванню, слід вважати рішення (висновок) атестаційної комісії у разі, коли:

відповідач не надав суду доказів на підтвердження обставин, які у рішенні (висновку) атестаційної комісії вважаються встановленими. Зокрема, не надано відомостей, отриманих під час співбесіди з поліцейським, та відомостей із відкритих джерел, на які атестаційна комісія посилається як на докази низького рівня мотивації поліцейського щодо подальшої роботи, низького професійного рівня/потенціалу поліцейського, незнання ним законодавчої бази;

рішення (висновок) атестаційної комісії не містить висновків щодо обставин, передбачених пунктом 16 розділу ІV Інструкції, та факту відповідності поліцейського вимогам, що пред'являються до нього як до особи, яка перебуває на відповідній посаді;

негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією, не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського. При цьому атестаційною комісією не наведено мотивів неврахування таких доказів;

набрання поліцейським за результатами тестування кількості балів, меншої за мінімально необхідний рівень, чи негативні результати тестування на поліграфі атестаційна комісія оцінювала без зважання на решту доказів;

дані з мережі Інтернет щодо поліцейського були взяті атестаційною комісією до уваги, незважаючи на те, що їх достовірність не встановлена та не підтверджена відповідними доказами та висновками компетентних органів.

Як підтверджується матеріалами справи, за результатом розгляду матеріалів, проведеної співбесіди 08.08.2016, Атестаційною комісією №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято рішення, яке оформлене протоколом ОП № 15.00024218.0032536 про направлення ОСОБА_2 на поліграф, з мотивів невідповідності відповідей на схожі запитання та схильності до отримання неправомірної вигоди.

При проведенні повторного атестування ОСОБА_2 Атестаційною комісією №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято рішення про те, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, про що зазначено протоколі від 30.09.2016 ОП №15.00037739.0032536 та в розділі ІV "Результати атестування" (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа позивача, а саме: "4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність".

Пунктом 2 розділу І Інструкції №1465 передбачено, що керівники всіх рівнів зобов'язані забезпечити атестування на високому організаційному та правовому рівні з додержанням принципу відкритості (крім випадків, установлених законом) та об'єктивності в оцінці службової діяльності поліцейських, які атестуються.

Згідно з пунктом 11 розділу IV Інструкції № 1465, атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Інструкції №1465, атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.

Прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу ІV Інструкції № 1465, з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.

За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.

Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Пунктом 15 Розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

При цьому, відповідно до пункту 16 Розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Зміст викладених положень Інструкції №1465 свідчить про те, що атестування поліцейських включає два етапи: тестування та співбесіду.

Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.

Як видно з атестаційного листа, ОСОБА_2 отримав 22 бали з 60 за результатами тестування загальних знань, та 41 з 60 за наслідками професійного тестування.

Зі змісту протоколу від 08.08.2016 ОП № 15.00024218.0032536 судом встановлено, що під час проведення співбесіди ОСОБА_2 був скерований комісією на тестування з використанням поліграфа, відомості про що було внесено до відповідного протоколу та складено заяву про згоду на тестування.

У подальшому атестаційною комісією була проведена з позивачем повторна співбесіда, що засвідчується додатком №1 до протоколу від 30.09.2016 ОП №15.00037739.0032536.

За результатами такої співбесіди та з урахуванням всіх досліджених комісією документів і відомостей щодо позивача, атестаційною комісією прийнято оспорюване рішення про його невідповідність займаній посаді та подальше звільнення, при цьому в частині мотивації свого рішення атестаційною комісією зазначено, що воно прийнято з урахуванням результатів тестування на поліграфі.

Щодо результатів перевірки позивача на поліграфі суд зауважує, що єдиним нормативним документом, що регламентує основні напрямки, принципи та умови використання поліграфів та який може бути застосований у даних правовідносинах, є Інструкція щодо застосування комп'ютерних поліграфів у роботі з персоналом органів внутрішніх справ України, затверджена наказом МВС України від 28.07.2004 №842.

Згідно з п.п. 1.3 - 1.7 Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів, сучасний поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і представляє собою комплексну багатоканальну комп'ютерну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред'явлення за спеціальною методикою певних психологічних стимулів.

Аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, дає змогу отримувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Використання поліграфа здійснюється шляхом проведення за спеціальною методикою опитування людини з одночасною реєстрацією змін її психофізіологічних реакцій у відповідь на психологічні стимули, що задаються у вигляді варіантів відповідей, предметів, схем, фото та ін. У процесі такого інтерв'ю використовуються поліграфні пристрої, що не завдають шкоди здоров'ю, життю людини, навколишньому середовищу та мають відповідні сертифікати.

Опитування проводиться у формі скринінгової перевірки кандидатів на службу (навчання), а також службових перевірок персоналу з метою підвищення ефективності діяльності органів і підрозділів, психологічної надійності, зміцнення дисципліни і законності, запобігання негативним явищам серед особового складу органів внутрішніх справ України.

Реакції людини, інша інформація, що реєструється і фіксується у процесі тематичного інтерв'ю, аналізується спеціалістом поліграфа, який на підставі отриманих результатів формулює висновки, що мають вірогідний, орієнтувальний характер та слугують психологічним обґрунтуванням для: формулювання пропозицій щодо необхідності та конкретних напрямків подальшої роботи з кандидатами на службу (навчання) та працівниками органів та підрозділів внутрішніх справ; оцінки достовірності (недостовірності) результатів психодіагностичних обстежень та розслідування надзвичайних подій серед особового складу.

Згідно з п. 1.8 Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів, до роботи з поліграфом та проведення психофізіологічного інтерв'ю допускаються фахівці, які пройшли спеціальну підготовку та мають відповідний допуск (сертифікат, посвідчення) МВС України.

Згідно з п. 10.5 цієї ж Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів спеціаліст поліграфа застосовує лише ті знання, якими він володіє відповідно до своєї кваліфікації та повноважень.

Орієнтувальна інформація, що отримується в результаті скринінгової перевірки, є підставою зробити додаткову перевірку наданих відомостей про кандидата, здійснити службову перевірку щодо працівників органів внутрішніх справ України (п. 7.2 Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів).

Таким чином, суд приходить до висновку, що висновки за результатами проходження поліграфа формуються відповідним спеціалістом, при цьому, вони мають вірогідний та орієнтувальний характер і можуть бути в подальшому об'єктивно підтверджені або ж спростовані лише в ході належної перевірки. Отже, отримавши яку-небудь орієнтовну інформацію внаслідок тестування на поліграфі, слід провести відповідне службове розслідування або зробити додаткову перевірку отриманої інформації з метою встановлення дійсності виявлених відомостей.

Між тим, у даному випадку відсутні будь-які докази проведення службової перевірки чи додаткової перевірки, за наслідком отримання інформації в ході тестування на поліграфі ОСОБА_2

Окрім того, під час розгляду справи не знайшли також належного підтвердження викладені у протоколі від 30.09.2016 ОП №15.00037739.0032536 дані щодо неналежного виконання функціональних обов'язків, неналежних показників службової діяльності, негативних результатів тестування на поліграфі, негативної поведінки під час несення служби, а також іншим зібраним матеріалам справи, зокрема й тим, що використовувалися атестаційною комісією.

Суд зазначає, що процедура проведення співбесіди як етап атестування повинна бути достатньо прозорою з тим, щоб і сама особа, яка проходить співбесіду, керівники органів поліції, які реалізовують її результати та суд, перевіряючи законність проведеного атестування, могли з'ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого атестаційною комісією рішення.

Зі змісту протоколу атестаційної комісії від 30.09.2016 ОП №15.00037739.0032536 також встановлено, що членами атестаційної комісії під час проведення атестування позивача було досліджено наступні документи: декларацію про доходи; послужний список (форма 1); інформаційну довідку; висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 5 Закону України "Про очищення влади"; інформацію з відкритих джерел.

Суд вважає висновок Атестаційної комісії №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді через службову невідповідність, необґрунтованим та зробленим без урахування усіх матеріалів, які підлягають оцінці під час атестування поліцейських, з огляду на таке.

В атестаційному листі, складеному стосовно ОСОБА_2 його безпосереднім начальником надана характеристика позивача, яку за змістом можна вважати позитивною. Зокрема, заступник начальника Дніпродзержинського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області підполковник поліції ОСОБА_4 08.08.2016 вніс до розділу І атестаційного листа відомості про те, що старший лейтенант поліції ОСОБА_2 службу в органах поліції розпочав 07.11.2015. За час служби в органах Національної поліції та на посаді зарекомендував себе з позитивної сторони, як ініціативний, наполегливий та кваліфікований працівник. До виконання своїх службових обов'язків відноситься відповідально. Завдання, які стоять перед Національною поліцією України на сучасному етапі знає, добре розуміє проблеми і володіє достатнім досвідом для практичного вирішення. Накази, інструкції та інші нормативні акти, які регламентують діяльність органів внутрішніх справ знає та вміло користується ними при виконанні своїх службових обов'язків. У повному обсязі виконує свої функціональні обов'язки, працює з бажанням.

У вирішенні службових питань принциповий та наполегливий. В роботі з особистим часом не рахується, працює стільки, скільки потребують інтереси служби. У роботі виділяє головні напрямки, вірно розбирається у складних ситуаціях, добивається позитивних кінцевих результатів у службовій діяльності. Подає приклад особистої організованості та цілеспрямованості також надає методичну допомогу менш досвідченим працівникам. У складних обставинах здатний швидко приймати правильні рішення. Завжди проявляє рішучість, наполегливість, сміливість. За час проходження служби в Національній поліції України приймав участь у затриманні злочинців, які підозрювались у скоєнні злочинів, у кущових підрозділах здійснено перевірки організації роботи підрозділів превентивної діяльності. Проводилися гласні та не гласні перевірки несення служби нарядами ППС Дніпродзержинського ВП. Систематично перевіряється несення служби працівниками поліції Дніпродзержинського ВП у районних судах. Приймав участь по забезпеченню охорони громадського порядку при проведенні загальнодержавних, суспільно-політичних, культурних та спортивних масових заходах. З підлеглими приймає участь по документуванню фактів незаконних операцій з металобрухтом та незаконної реалізації підакцизних товарів. Особисто приймає участь у забезпеченні охорони громадського порядку при проведенні загальнодержавних, суспільно-політичних, культурних та спортивних масових заходах. З метою попередження та розкриття кримінальних-правопорушень на території, приймав участь у заходах по відпрацюванню міста. За місцем проживання характеризується з позитивного боку. За своїми моральними та діловими якостями може виконувати покладені на нього обов'язки.

Відповідно до пункту 9 розділу ІV Інструкції №1465 керівники, які складають атестаційний лист, зобов'язані: ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист.

Також вказаним пунктом розділу ІV Інструкції №1465 визначено, що прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: займаній посаді відповідає; займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

В атестаційному листі ОСОБА_2 міститься оцінка його прямого керівника - Т.в.о. начальника Дніпродзержинського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_5, відповідно до якої позивач займаній посаді відповідає.

Окрім того, в матеріалах справи наявна довідка щодо персональних результатів службової діяльності старшого лейтенанта поліції Дніпродзержинського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 з 07.11.2015 , згідно якої під керівництвом ОСОБА_2 особовим складом патрульної служби Дніпродзержинського відділу поліції зроблена певна робота по забезпеченню правопорядку в громадських місцях, було здійснено 2423 виїзди на повідомлення від чергових частин відділень поліції та доставлено до відділу поліції 1005 осіб, при патрулюванні в нічний час здійснено 1234 перевірок осіб, з яких виявлено 34 правопорушення. З метою профілактики вуличної злочинності було проведено 5194 профілактичні бесіди з громадянами, яким роз'яснено про недопущення порушень адміністративного чи кримінального законодавства, всіх громадян перевірено за базою даних ІІБД «Армор», в результаті чого виявлено 2 особи які перебували в розшуку. Було складено 1199 адміністративних протоколів, розкрито за (ф-2) - 265 кримінальних правопорушень безпосередньо особовим складом відділу патрульної поліції, на території м.Дніпродзержинська було проведено 79 масових заходів, в яких прийняло участь 23145 мешканців та гостей міста. Конвойним взводом Дніпродзержинського відділу поліції було виконано 1253 заявок судів, згідно яких було етаповано для розгляду кримінальних проваджень з Дніпропетровської установи виконання покарань до районних судів міста 1527 підсудних.

З інформаційної довідки від 25.02.2016 судом встановлено, по позивач діючих дисциплінарних стягнень немає, заохочувався 18 разів. За результатами підсумкових заліків за 2014-2015 навчальні роки отримував наступні оцінки (по п'ятибальній системі): функціональна підготовка - 3 "задовільно"; вогнепальна підготовка -4 "добре"; фізична підготовка - 3 "задовільно"; загальна оцінка - 3 "задовільно". Відомості про нагородження та відомості про заохочення внесені до трудової книжки позивача.

При цьому, будь-які інші документи, які б могли характеризувати позивача як некомпетентного спеціаліста (заяви чи скарги на дії позивача, акти службових розслідувань, тощо) атестаційна комісія не досліджувала. Жодних відомостей про те, яким саме вимогам, що пред'являються до особи, яка перебуває на посаді, яку обіймає позивач, він не відповідає, у чому саме проявляється така невідповідність, протокол засідання та висновок (рішення) атестаційної комісії не містять.

Пунктом 12 Інструкції №1465 передбачено право атестаційної комісії робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Судом встановлено, що будь - які запити, у тому числі, щодо наявності досягнень в роботі, перевірки інформації, розміщеної у відкритих джерелах щодо позивача, пов'язаних з його службовою діяльністю, атестаційною комісією зроблені не були.

Слід також зазначити, що статтею 61 Закону України «Про Національну поліцію» визначені обмеження, пов'язані зі службою в поліції. Не може бути поліцейським: 1) особа, визнана недієздатною або обмежено дієздатною особою; 2) особа, засуджена за умисне вчинення тяжкого та особливо тяжкого злочину, у тому числі судимість якої погашена чи знята у визначеному законом порядку; 3) особа, яка має непогашену або не зняту судимість за вчинення злочину, крім реабілітованої; 4) особа, щодо якої було припинено кримінальне провадження з нереабілітуючих підстав; 5) особа, до якої були застосовані заходи адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією; 6) особа, яка відмовляється від процедури спеціальної перевірки під час прийняття на службу в поліції або від процедури оформлення допуску до державної таємниці, якщо для виконання нею службових обов'язків потрібен такий допуск; 7) особа, яка має захворювання, що перешкоджає проходженню служби в поліції. Перелік захворювань, що перешкоджають проходженню служби в поліції, затверджується Міністерством внутрішніх справ України спільно з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров'я; 8) особа, яка втратила громадянство України та/або має громадянство (підданство) іноземної держави, або особа без громадянства; 9) особа, яка надала завідомо неправдиву інформацію під час прийняття на службу в поліції.

Висновки атестаційної комісії щодо кваліфікації працівника є відображенням дій відповідних посадових осіб та є підставою для видання наказу і підлягають оцінці у сукупності з іншими доказами, зокрема, наявності фактичних даних, які підтверджують, що внаслідок недостатньої кваліфікації поліцейський не може виконувати покладених на нього службових обов'язків.

Матеріали атестування не містять даних, наявність яких виключає можливість проходження позивачем служби в поліції.

Приймаючи рішення, оформлене протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037739.0032536 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді, Атестаційна комісія №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області не надала належну оцінку висновкам прямого керівника позивача, не обґрунтувала непогодження з його позитивним висновком. Негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією, не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського - позивача, при цьому атестаційною комісією у своєму рішенні не наведено мотивів неврахування таких обставин.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що при проведенні атестування позивача не були дотримані вимоги Закону України «Про Національну поліцію» та Інструкції №1465, а тому рішення Атестаційної комісії №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформлене протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037739.0032536, не може бути підставою для звільнення позивача із займаної посади заступника начальника відділу Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області через службову невідповідність за п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».

З огляду на те, що накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №357 о/с від 19.12.2016 «По особовому складу» в частині звільнення позивача із займаної посади та наказ № 1о/с від 03.01.2017 «Про внесення зміни до наказу ГУНП від 19.12.2016 № 357 о/с», прийняті на виконання висновку Атестаційної комісії № 9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та з урахуванням встановленої під час судового розгляду необ'єктивності проведеної атестації, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправними та скасування наказів Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області від 19.12.2016 № 357 о/с «По особовому складу» та від 03.01.2017 №1 о/с «Про внесення зміни до наказу ГУНП від 19.12.2016 № 357 о/с» в частині звільнення зі служби в поліції заступника начальника відділу Кам`янського відділу поліції ОСОБА_2.

За правилами частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України при ухваленні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100. З урахуванням цих норм, зокрема абзацу 3 пункту 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана виплата, тобто дню звільнення працівника з роботи. Відповідно до пункту 5 розділу ІV Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період. Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац 2 пункту 8 Порядку). Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац 3 пункту 8 Порядку). Крім того, положеннями розділу ІІІ Порядку передбачені виплати, які підлягають і не підлягають урахуванню (зокрема, одноразові виплати, соціальні виплати, окремі види премій тощо) при обчисленні середньої заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплати за час вимушеного прогулу.

Така позиція суду узгоджується із позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 14 вересня 2016 року № 6-419цс16.

Згідно довідки від 27.01.2017 № 1001, виданої Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області, середньоденне грошове забезпечення ОСОБА_2 станом на 31.12.2016 становило 190,81 грн.

Враховуючи те, що всього кількість днів вимушеного прогулу позивача за період з 01 січня 2017 року по 01 лютого 2017 року складає 21 робочий день, оскільки день звільнення позивача 31 грудня 2016 року є останнім його робочим днем, а середньоденний заробіток позивача для розрахунку оплати часу вимушеного прогулу складає 190,81 грн., суд дійшов висновку про необхідність стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 01 січня 2017 року по 01 лютого 2017 року у сумі 4007 (чотири тисячі сім) грн. 01 коп., без урахування податків та зборів.

Таким чином, заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню судом.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 256 КАС України встановлено, що негайно виконуються постанови суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць.

Керуючись ст. ст. 94, 160 - 163, 186, 254, 256 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування рішення, скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення (висновок) Атестаційної комісії №9 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформлене протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037739.0032536 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді з подальшим звільненням зі служби та зазначеного в розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, а саме: «4 - займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19.12.2016 № 357 о/с «По особовому складу» в частині звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 (М-198385), заступника начальника відділу Кам`янського відділу поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 03.01.2017 №1о/с «Про внесення зміни до наказу ГУНП від 19.12.2016 № 357 о/с» в частині звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 (М-198385), заступника начальника відділу Кам`янського відділу поліції.

Поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 (М-198385) на посаді заступника начальника відділу Кам`янського відділу поліції, з 31.12.2016.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 (і.к. НОМЕР_1) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 01.01.2017 по 01.02.2017 у сумі 4007 (чотири тисячі сім) грн. 01 коп., без урахування податків та зборів.

У задоволенні решти заявлених позовних вимог відмовити повністю.

Постанова в частині поновлення ОСОБА_2 на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Царікова