Справа № 804/168/17
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 березня 2017 р. Справа № 804/168/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЦарікової О.В.,
cекретаря судового засіданняВербного Д.С.,
позивача представника позивача представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Дніпропетровської митниця ДФС про визнання протиправним та скасування висновку,
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.01.2017 відкрито провадження в адміністративній справі №804/168/17 та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 31.01.2017.
У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та підтверджується наявними матеріалами справи, ОСОБА_3 працював головним державним інспектором аналітично - пошукового відділу управління аналізу ризиків та протидії митним правопорушенням Дніпропетровської митниці ДФС. За час перебування на зазначеній посаді у 2015 році позивач пройшов перевірку достовірності відомостей, передбачених п.2 ч.5 ст.5 Закону України «Про очищення влади», що підтверджується висновком Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції «Про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 5 Закону України «Про очищення влади»» № 3247/10/04-17-13-1701 від 19.02.2015 та довідкою Дніпропетровської митниці ДФС про результати перевірки, передбаченої Законом України «Про очищення влади» від 10.04.2015.
Зі змісту означеного висновку перевіркою встановлено, що ОСОБА_3 у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2013 рік вказав недостовірні відомості щодо наявності майна (майнових прав), набутого за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону України «Про очищення влади», які не відповідають наявній податковій інформації про його майно (майнові права). А саме: у розділі ІІІ «Відомості про нерухоме майно» та у розділі ІV «Відомості про транспортні засоби» декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2013 рік ОСОБА_3 не зазначена 1/2 частина квартири приватної спільної власності та моточовен туристичний "Прогрес 2М".
Вирішуючи даний спір суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про очищення влади» очищення влади (люстрація) - це встановлена цим Законом або рішенням суду заборона окремим фізичним особам обіймати певні посади (перебувати на службі) (далі - посади) (крім виборних посад) в органах державної влади та органах місцевого самоврядування.
За положеннями пункту 10 частини 1 статті 2 Закону України «Про очищення влади» заходи з очищення влади (люстрації) здійснюються щодо інших посадових та службових осіб (крім виборних посад) органів державної влади, органів місцевого самоврядування.
Таким чином, позивач відноситься до кола суб'єктів перевірки, оскільки займав посаду головного державного інспектора аналітично-пошукового відділу управління аналізу ризиків та протидії митним правопорушенням Дніпропетровської митниці ДФС.
Згідно пункту 2 частини 5 статті 5 Закону України «Про очищення влади» перевірці підлягають достовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та відповідність вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, поданій особою за минулий рік за формою, що встановлена Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції» (далі - декларація), набутого (набутих) за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 цього Закону, доходам, отриманим із законних джерел.
Відповідно до частини 10 статті 5 Закону України «Про очищення влади» у разі встановлення за результатами перевірки недостовірності відомостей, визначених пунктом 2 частини п'ятої цієї статті, орган, який проводив перевірку, протягом трьох робочих днів з дня виявлення всіх недостовірностей та/або невідповідностей, але не пізніше ніж на тридцятий день з дня отримання запиту та копії декларації особи, повідомляє про них особу, стосовно якої проводиться перевірка. Особа, стосовно якої проводиться перевірка, не пізніше ніж на п'ятнадцятий робочий день з дня отримання нею відповідного повідомлення надає письмове пояснення за такими фактами та підтверджуючі документи, які є обов'язковими для розгляду та врахування відповідним органом при підготовці висновку про перевірку.
Процедура проведення органами Державної фіскальної служби України перевірки визначена Порядком проведення перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України «Про очищення влади», затвердженим наказом Міністерства фінансів України №1100 від 03.11.2014 (далі - Порядок).
Згідно п. 8 Порядку у розділі ІІІ декларації перевірці підлягають: достовірність відомостей щодо наявності нерухомого майна, вказаного у декларації, набутого особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону, наявній податковій інформації про нерухоме майно такої особи; відповідність вартості нерухомого майна, вказаного у декларації, набутого особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону, наявній податковій інформації про доходи, отримані із законних джерел.
Пунктом 9 Порядку передбачено, що у розділі ІV декларації перевірці підлягають достовірність відомостей щодо наявності транспортних засобів, вказаних у декларації, набутих особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону, наявній податковій інформації про транспортні засоби такої особи.
Судом встановлено, що на виконання означених пунктів Порядку відповідачем зроблені запити, у тому числі, до Державної інспекції з безпеки на морському та річковому транспорті, Реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, Державного реєстру прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно.
Згідно інформаційної довідки № 75484794 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта, за ОСОБА_3 рахується 1/2 частина квартири приватної спільної власності, за адресою: АДРЕСА_1 (дата прийняття рішення про державну реєстрацію та дата внесення запису 29.05.2007).
Згідно інформації з Державної інспекції України з безпеки на морському та річковому транспорті від 03.07.2016 №2487-01/05.2.3/45-15, за гр. ОСОБА_3 рахується моточовен туристичний «Прогрес» 2М, 1978 року побудови, дата реєстрації 16.05.2007.
Проте, зазначене майно не було вказано ОСОБА_3 у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2013 рік.
У пункті 3 Порядку визначено загальний алгоритм проведення перевірки, відповідно до якого у разі виявлення невідповідностей чи недостовірностей передбачається повідомлення про це особі, стосовно якої проводиться перевірка, та одержання від особи, стосовно якої проводиться перевірка, письмового пояснення та підтвердних документів щодо виявлених перевіркою недостовірностей та/або невідповідностей з метою обов'язкового їх розгляду та врахування при підготовці висновку про перевірку.
Згідно пункту 12 Порядку, у разі встановлення за результатами перевірки недостовірностей та/або невідповідностей у будь-якому з розділів декларації контролюючий орган, крім одержання в межах своїх повноважень від державних органів, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб публічного права, а також платників податків інформації та копій необхідних документів щодо зазначених відомостей, протягом трьох робочих днів з дня виявлення таких недостовірностей та/або невідповідностей, але не пізніше ніж на тридцятий день з дня отримання запиту та копії декларації особи, стосовно якої проводиться перевірка, повідомляє про них таку особу з метою отримання пояснень причин виникнення недостовірностей та/або невідповідностей та копій документів, які підтверджують зазначені у декларації відомості.
Особа, стосовно якої проводиться перевірка, не пізніше ніж на п'ятнадцятий робочий день з дня отримання нею відповідного повідомлення надає письмове пояснення за такими фактами та підтвердні документи, які є обов'язковими для розгляду та врахування відповідним контролюючим органом при підготовці висновку про результати перевірки.
Відповідно до ч.2. ст.1 Закону України «Про очищення влади» очищення влади (люстрація) здійснюється з метою недопущення до участі в управлінні державними справами осіб, які своїми рішеннями, діями чи бездіяльністю здійснювали заходи (та/або сприяли їх здійсненню), спрямовані на узурпацію влади Президентом України ОСОБА_6, підрив основ національної безпеки і оборони України або протиправне порушення прав і свобод людини, і ґрунтується на принципах: верховенства права та законності; відкритості, прозорості та публічності; презумпції невинуватості; індивідуальної відповідальності; гарантування права на захист.
Таким чином, у разі виявлення невідповідностей податковий орган зобов'язаний надати можливість особі, відомості щодо якої перевіряються, надати пояснення та підтвердні документи для усунення невідповідностей, які є обов'язковими для розгляду та врахування при підготовці висновку, що є гарантуванням принципів реалізації очищення влади, котрі закріплені у наведеній нормі.
На підставі означеного висновку про результати перевірки, яким встановлено недостовірність відомостей, визначених пунктами 1 та/або 2 частини 5 статті п'ятої Закону України «Про очищення влади», керівник органу, до повноважень якого належить звільнення з посади особи, стосовно якої здійснено перевірку, не пізніше, ніж на третій день з дня отримання такого висновку повинен звільнити особу із займаної посади, згідно пункту 14 статті 5 Закону України «Про очищення влади».
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 1/2 частина квартири приватної спільної власності, за адресою: АДРЕСА_1 отримана ОСОБА_3 у спадщину, що підтверджується рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 08.02.2007 по справі №2-592/07, та посвідчується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 29.05.2007 №14710983, виданим Криворізьким бюро технічної інвентаризації, а отже ніяким чином не може свідчити про її отримання незаконним шляхом або за рахунок доходів, отриманих із незаконних джерел.
Щодо моточовну, який зареєстрований за позивачем 16.05.2007, то в матеріалах справи містяться документи про вартість судна «ДНІ - 0358К», тип та призначення «Прогрес-2М», туристичне, 1978 року побудови, двигун - SUZUKI РT30RS, 30 к.с., №423203, матеріал корпуса: дюраль, а саме: згідно звіту про визначення ринкової вартості вартість означеного моточовна складає 4972,33 грн. Отже, наявність у позивача означеного майна не може свідчити про невідповідність вартості майна (майнових прав) доходам, отриманим із законних джерел.
Доводи відповідача про те, що чинним законодавством не передбачено обов'язкове відібрання пояснення від особи, стосовно якої проводиться додаткова перевірка, оскільки достатньо наявності самих фактичних даних, що свідчать про недостовірність відомостей, вказаних ОСОБА_3 у поданій декларації, судом до уваги не приймаються, оскільки позбавлення особи права надати пояснення щодо виявлених розбіжностей є порушенням прав особи, щодо якої проводиться перевірка та не відповідає засадам, які закріплені в Законі України «Про очищення влади».
У постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 18.09.2015 №16 здійснено аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України «Про очищення влади», за наслідками чого сформовано наступну позицію.
Так, Пленум Вищого адміністративного суду України вказав, що сама інформація про недостовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та/або невідповідність вартості майна (майнових прав), вказаних у декларації, або виявлених органами державної фіскальної служби у процесі проведення перевірки, не може бути підставою для застосування заборони без врахування обов'язкових умов, що таке майно (майнові права) було набуте за час перебування на посадах, визначених пунктами 1-10 частини першої статті 2 Закону, і його вартість не відповідає доходам, отриманим із законних джерел.
Транспортний засіб, який відчужено на підставі доручення, формально є власністю декларанта. Відповідно інформація про такий транспортний засіб повинна зазначатися в декларації.
Виникнення наслідків для позивача через не зазначення в декларації таких відомостей необхідно встановлювати у сукупності з перевіреною інформацією щодо часу набуття (відчуження) права власності на такий транспортний засіб та відповідністю вартості майна (майнових прав) наявній податковій інформації про доходи, отримані із законних джерел.
Крім того, обов'язковою умовою проведення перевірки є відібрання пояснень у особи, що перевіряється, для обов'язкового врахування їх при складанні висновку.
У разі, коли в особи такі пояснення не відбиралися, або ж, коли особа не могла з поважних причин подати письмові зауваження у встановлений строк, такі дії є порушенням права позивача на надання пояснень, що передбачено Законом № 1682-VII та Порядком № 563, а висновок вважають передчасним.
Щодо відібрання пояснень під час проведення додаткової перевірки судова практика формується на позиції, згідно з якою, на цій стадії орган перевірки зобов'язаний відібрати нові пояснення.
Суд зазначає, що органи Державної фіскальної служби України здійснюють перевірку осіб, зазначених у пунктах 1-10 частини 1 ст. 2 Закону України «Про очищення влади», за двома критеріями: 1) достовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру. Тобто, чи все майно, набуте особою вказане у декларації; 2) відповідність вартості майна (майнових прав), набутого за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону, доходам, отриманим із законних джерел.
У висновку, який складається за результатами перевірки, орган Державної фіскальної служби України зобов'язаний зазначити чи була встановлена недостовірність або невідповідність по кожному із перелічених критеріїв, зокрема вказати чи все майно (майнові права), яке підлягає декларуванню, вказане особою у декларації та чи відповідає вартість цього майна отриманим із законних джерел доходам. При цьому, висновок про недостовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав) або невідповідність вартості майна (майнових прав) отриманим доходам, з урахуванням пояснень особи стосовно якої здійснюється перевірка, повинен бути обґрунтованим та зробленим на підставі документів, які достовірно підтверджують такі недостовірність або невідповідність.
Виходячи із системного аналізу ст.ст. 1, 5 Закону України «Про очищення влади» та Порядку №1100, при проведенні перевірки, передбаченої Законом України «Про очищення влади» контролюючим органом мала бути встановлена не лише невідповідність відомостей, зазначених у декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, а відповідно до пунктів 1, 2 частини 5 статті 5 Закону - також врахований час набуття майна та відсутність законності джерел доходів.
За таких обставин, недостовірність відомостей, яка може бути підставою для звільнення особи та застосування до неї відповідних заборон, повинна встановлюватися в сукупності з невідповідністю вартості майна, яке належить особі. Тобто саме собою неповне декларування наявного у особи майна не може бути підставою для застосування Закону про очищення влади в частині звільнення особи з посади в разі, якщо це майно було набуте особою на законних підставах та за рахунок коштів, отриманих із законних джерел.
Суд зауважує, що Закон України «Про очищення влади» набрав чинності 01.02.2015, Порядок проведення перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України «Про очищення влади» набув чинності 27.03.2015.
У відповідності до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.
Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.
За наведених обставин, за результатами перевірки декларації позивача про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2013 рік не можуть бути застосовані наслідки, визначені Законом України «Про очищення влади», в даному випадку застосуванню підлягають положення Закону України «Про засади запобігання та протидії корупції».
Позивачем наданий суду лист Міністерства юстиції України від 27.02.2017 №7048/М-3777/13, за результатами розгляду його звернення. Цим листом Мін'юст роз'яснив, що у випадку, коли при проведенні основної, додаткової чи уточнюючої перевірки висновок не відповідає затвердженій формі, яка затверджена наказом Міністерства фінансів України від 03.11.2014 №1100, то така перевірка не може вважатися проведеною, оскільки такі висновки про результати перевірки, складені в порушення вимог законодавства та не створюють юридичних наслідків.
За таких обставин, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 94, 160-163, 186, 254 КАС України, суд,
Адміністративний позов ОСОБА_3 до Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити повністю.
Стягнути з Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_3 (і.к. НОМЕР_1) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 551 (п'ятсот п'ятдесят одна) грн. 20 коп..
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 15 березня 2017 року.

Суддя О.В. Царікова