Справа № 820/6810/16
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2017-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

30 березня 2017 р. Справа № 820/6810/16

Харківський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Тітова О.М.,

за участю секретаря судового засідання Костіної А.В.,

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

представника позивача - ОСОБА_3,

представника відповідача - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Харківській області, начальника Головного управління Національної поліції України в Харківській області, третя особа - Головне Управління Державної казначейської служби у Харківській області, про визнання незаконними та скасування рішень і наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення атестаційної комісії №15 Головного Управління Національної поліції в Харківській області від 01.09.2016, яке полягає у тому, що поліцейський поліцейського батальйону патрульної поліції (з обслуговування метрополітену) м.Харкова Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_1 не відповідає займаній посаді;

- визнати незаконним та скасувати наказ №342 о/с від 16.09.2016 т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 в частині звільнення поліцейського поліцейського батальйону патрульної поліції (з обслуговування метрополітену) м.Харкова Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_1 через службову невідповідність;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського батальйону патрульної поліції (з обслуговування метрополітену) м.Харкова Головного управління Національної поліції в Харківській області або на іншій рівнозначній посаді;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу починаючи з 16.09.2016.

У судовому засіданні представником відповідача, Головного управління Національної поліції в Харківській області, заявлено клопотання про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1, з підстав пропущення строку звернення до адміністративного суду.

Позивач у судовому засіданні проти заявленого клопотання заперечував, подав до суду заяву про поновлення строку на подання адміністративного позову, в якій зазначив, що після проведення атестації він потрапив до лікарні де проходив лікування та на теперішній час теж хворіє тому ним пропущений строк на звернення до адміністративного суду з поважної причини, який позивач просить поновити.

Вирішуючи питання щодо дотримання позивачем визначеного процесуальним законом строку звернення до адміністративного суду, суд виходить з наступних підстав та мотивів.

З даного приводу суд зазначає, що правовідносини, які складаються стосовно строків звернення до адміністративного суду врегульовані, зокрема, ст.99 КАС України, відповідно до якої адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог. Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень щодо справ, зазначених у пункті 5 частини першої статті 183 2 цього Кодексу, встановлюється 15-денний строк, який обчислюється з дня виявлення суб'єктом владних повноважень підстав для звернення до адміністративного суду. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень.

Для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Із адміністративного позову та доданих до нього матеріалів вбачається, що спірні правовідносини виникли у зв'язку з встановлення атестаційною комісією №15 Головного Управління Національної поліції в Харківській області невідповідності ОСОБА_1 займаній посаді та звільнення його зі служби в поліції через службову невідповідність, оформлене протоколом №15.00027647.0048004 від 01.09.2016 року.

Судом встановлено, що 19.07.2016 року Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області за №722 «Про створення атестаційних комісій для проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Харківській області та затвердження їх персонального складу» - утворено атестаційну комісію №15.

01.09.2016 атестаційною комісією №15 ГУНП в Харківській області був складений висновок, згідно з яким ОСОБА_1 підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 16.09.2016 року №342 о/с звільнено старшого сержанта ОСОБА_1 поліцейського батальйону патрульної поліції (з обслуговування метрополітену) (м.Харків) ГУНП в Харківській області за п.5 ч.1 ст.77 Закону України «Про національну поліцію» (через службову невідповідність) на підставі висновку атестаційної комісії №15 ГУНП в Харківській області від 01.09.2016 року.

01.10.2016 ОСОБА_1 отримав трудову книжку, військовий квиток, обхідний лист, що підтверджується розпискою позивача з його особистим підписом.

В матеріалах справи міститься атестаційний лист ОСОБА_1 , в пункті IV якого зазначено висновок атестаційної комісії №15 ГУНП в Харківській області від 01.09.2016 року про те, що він підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, але відсутній підпис позивача про ознайомлення з даною інформацією.

В судовому засіданні 30.03.2017 року судом було поставлено позивачу чітке питання стосовно того коли ОСОБА_1 стало відомо про результати атестації проведеної атестаційною комісією №15 ГУНП в Харківській області, на яке ОСОБА_1 неодноразово відповів, що був ознайомлений з результатами саме 01.09.2016

З цього приводу суд зазначає, що спірні правовідносини склалися з приводу проходження позивачем публічної служби, у розумінні положень ст. 3 КАС України, а тому для звернення до суду із позовами у зазначені сфері правовідносин застосовується передбачений ч. 3 ст. 99 КАС України місячний строк.

При цьому, строк на звернення до суду із адміністративним позовом обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Таким чином, позивач про оскаржуване рішення дізнався 01.09.2016 року, а з адміністративним позовом звернувся лише 13.12.2016 року

За твердженням позивача, вчасно звернутися до суду йому заважала та обставина, що протягом періоду з 02.09.2016 по 07.09.2016 він хворів та перебував на лікуванні. З цього приводу позивач надав до суду виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого видану Харківською міською клінічною лікарнею №2. Також позивач надав до суду довідку, відповідно до якої 09.12.2016 він був на прийомі у лікаря медичного центру «Эввива».

Проте, суд критично ставиться до викладеного позивачем доводу, і, надаючи правовому оцінку наведеним обставинам, зазначає таке.

Порядок і умови видачі, продовження та обліку документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, здійснення контролю за правильністю їх видачі визначені Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян (затверджено наказом Міністерства охорони здоров'я України від 13 листопада 2001 р. № 455, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 4 грудня 2001 р. за № 1005/6196.

Згідно положень згаданої Інструкції, тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності (п. 1.1)

Листок непрацездатності видається громадянам України, іноземцям, особам без громадянства, які проживають в Україні і працюють на умовах трудового договору (контракту) на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та господарювання або у фізичних осіб, у тому числі в іноземних дипломатичних представництвах та консульських установах; особам, обраним на виборні посади до органів державної влади, місцевого самоврядування та інших органів, у тому числі громадських організацій; членам колективних підприємств, сільськогосподарських та інших виробничих кооперативів; особам, які забезпечують себе роботою самостійно (особи, які займаються підприємницькою, адвокатською, нотаріальною, творчою та іншою діяльністю, пов'язаною з одержанням доходу безпосередньо від цієї діяльності, в тому числі члени творчих спілок, творчі працівники, які не є членами творчих спілок); громадянам України, які постійно проживають на території України та працюють на умовах трудового договору (контракту) за межами України і не застраховані в системі соціального страхування країни, в якій вони перебувають (п. 1.3)

Суд зважає, що позивачем не зазначено, до якої категорії населення відносився ОСОБА_1 у періоді, про який йдеться, тому суд бере до уваги також і приписи п. 2.18 згаданої Інструкції, згідно яких у разі тимчасової непрацездатності громадян, які шукають роботу, і безробітних, враховуючи період їх професійної підготовки та перепідготовки видається довідка довільної форми, засвідчена підписом завідувача відділення та печаткою лікувально-профілактичного закладу.

Проте, зі змісту наданої позивачем довідки не має змоги встановити наявність обставин, які протягом значного проміжку часу майже три місяці перешкоджали позивачу самостійно або через представника звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів з приводу проходження ним публічної служби у поліції.

Суд враховує, що тривалість і правила обчислення строку звернення до суду визначаються за тими правилами, які були чинними на момент початку перебігу відповідного строку. Строк звернення до суду розпочинається і закінчується з урахуванням тієї тривалості, яка передбачалася на момент початку перебігу відповідного строку.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до вимог ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що виноситься ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

При цьому, слід зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що жодних належних та допустимих доказів щодо поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом позивач не вказує і не надає, та відповідно судом не встановлено обставин, що свідчать про наявність об'єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк, а отже відсутні підстави для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем пропущений строк звернення до суду та будь-яких обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем, не надано, що унеможливлює визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, вважає, що строк звернення до адміністративного суду для захисту своїх прав, свобод та інтересів пропущений без поважних причин.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що клопотання представника Головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню.

Згідно з ч.1 п.9 ст.155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для залишення адміністративного позову без розгляду.

Керуючись статтями 155, 160, 165, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Харківській області, начальника Головного управління Національної поліції України в Харківській області, третя особа - Головне Управління Державної казначейської служби у Харківській області, про визнання незаконними та скасування рішень і наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Харківській області, начальника Головного управління Національної поліції України в Харківській області, третя особа - Головне Управління Державної казначейської служби у Харківській області, про визнання незаконними та скасування рішень і наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного проваджені або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст ухвали виготовлено 04.04.2017 року.

Суддя О.М. Тітов