Справа № 308/1790/17
Суддя: Бенца К. К.
Дата ухвалення: 2017-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/1790/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К. розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міського голови м. Ужгорода ОСОБА_2, Ужгородська міська рада Закарпатської області про визнання протиправним та скасування розпорядження Про дисциплінарне стягнення від 26.01.2017р. № 12 рк.,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з адміністративним позовом до Міського голови м. Ужгорода ОСОБА_2, Ужгородська міська рада Закарпатської області про визнання протиправним та скасування розпорядження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних осіб із суб'єктами владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності. Згідно ч.1 ст.104, ч.1 ст.105 КАС України до адміністративного суду має право звернутися з адміністративним позовом особа, яка вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу (пункт 3 частини 1 ст. 107 КАС України).

Згідно ч.1 ст.106 КАС України у позовній заяві зазначаються: найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі.

Відповідно до норм ч.3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ч.3 ст. 106 КАС України, а саме: позивачем до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору.

Однак, в прохальній частині адміністративного позову позивач просить зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Розглянувши клопотання про зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, приходжу до наступного.

За приписами п.1 і 2 ст. 8 Закону України від 08.07.2011р. № 3674-VI "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, вважаю за необхідне зазначити, що за приписами ч.1 ст.88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до наведеної норми, зменшення розміру судового збору чи звільнення від їх оплати є правом, а не імперативним обов'язком суду. Такий висновок випливає безпосередньо із змісту наведеної норми, яка, крім того, не містить чіткого переліку обставин майнового стану, який тягне за собою в якості наслідків відстрочення, розстрочення сплати судового збору, або звільнення від їх оплати.

Оцінка майнового стану сторони здійснюється судом на підставі оцінки доказів.

Обґрунтування обставин майнового стану сторони, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону.

Отже, сторона повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Єдиною підставою для зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Позивач просить зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, посилаючись на розмір посадового окладу, який становить 1779,00 грн.

Оцінюючи докази надані на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі , приходжу до висновку, що позивач належними та допустимими доказами не довела суду, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі .

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, з врахуванням вище викладеного, на думку суду відсутні правові підстави для зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати.

Відповідно до ч. 2 ст. 87 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

Пункт 3.1.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. На даний час сума збору становить: 640.00 грн.

Таким чином позивач не сплатив судовий збір за позовні вимоги, який необхідно сплатити в сумі 640.00 грн.

У відповідності до приписів ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків позовної заяви . Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулась із позовною заявою.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно , надати документ про сплату судового збору.

Після усунення недоліків заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи та зазначенням прізвища судді, яким постановлена ухвала про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.104-106, 108 КАС України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міського голови м. Ужгорода ОСОБА_2, Ужгородська міська рада Закарпатської області про визнання протиправним та скасування розпорядження - залишити без руху.

Позивачеві надати строк для усунення недоліків , що не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали та роз'яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського адміністративного апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали з одночасним поданням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3