Справа № 761/4124/17
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2017-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 761/4124/17 Головуючий у 1-й інстанції: Піхур О.В. Суддя-доповідач: Твердохліб В.А.
У Х В А Л А

Іменем України

28 березня 2017 року м.Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Бужак Н.П., Костюк Л.О.,

за участю секретаря Борейка Д.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві (без фіксування технічними засобами) апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 09 лютого 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Інспектора Управління патрульної поліції у м.Києві Департаменту патрульної поліції Коломійчука Владислава Володимировича про визнання протиправними дій,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 (далі - Позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з адміністративним позовом до Інспектора Управління патрульної поліції у м.Києві Департаменту патрульної поліції Коломійчука Владислава Володимировича (далі - Відповідач) про визнання протиправними дій Відповідача щодо складання відносно Позивача протоколу про адміністративне правопорушення від 05.08.2016 року серія АП2 №332671 за ст.124 КУпАП та щодо тимчасового вилучення у Позивача посвідчення водія серія НОМЕР_1, виданого ВРЕР 2 УДАІ м.Києва.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 09 лютого 2017 року адміністративний позов залишено без розгляду з підстав, передбачених ст.100 КАС України.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, направити справу для продовження розгляду до Шевченківського районного суду м.Києва.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

24 березня 2017 року через канцелярію Київського апеляційного адміністративного суду від Позивача надійшло клопотання про проведення апеляційного розгляду без його участі, подану апеляційну скаргу підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Відповідно ч.6 ст.12 КАС України під час судового розгляду справи в судовому засіданні забезпечується повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, крім випадків неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження).

Особи, які беруть участь у справі, належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, однак в судове засідання не з»явилися.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не визнана обов»язковою, колегія суддів відповідно ч.4 ст.196 КАС України вважає можливим проводити розгляд апеляційної скарги за відсутності сторін та їх представників.

Згідно ст.41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

З наведеної норми процесуального права вбачається, що адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду лише в тому разі, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Положеннями ст.99 КАС України визначено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Залишаючи адміністративний позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що Позивач звернувся до суду 06.02.2017 року та просив визнати протиправними дії Відповідача щодо складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення від 05.08.2016 року. За таких обставин Позивачем порушено строк звернення до адміністративного суду та не надано суду клопотання про поновлення строку.

Відповідно положень статті 103 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Строк, що визначається роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року цього строку.

Строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку.

Якщо закінчення строку, що визначається місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, то строк закінчується в останній день цього місяця.

Отже, визначення часу закінчення строку залежить від того, у яких часових одиницях його визначено - у роках, місяцях, днях, вказівкою на подію. Як вже зазначалось, якщо перебіг строку визначено місяцями, то він закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що перебіг строку передбачений ч.2 ст.99 КАС України починається з 06.08.20.16 року, тобто наступного дня, який слідує за днем, коли мало місце порушення прав Позивача з боку Відповідача та закінчується 06.02.2017 року.

Таким чином, Позивачем не порушено строк звернення до адміністративного суду, визначеного КАС України.

З огляду на зазначені обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового та передчасного висновку щодо наявності підстав для залишення адміністративного позову без розгляду.

Стосовно посилання апелянта про необхідність вжиття заходів судового контролю шляхом постановлення окремої ухвали на суддю Шевченківського районного суду Піхур О.В. колегія суддів зазначає таке.

Відповідно статті 166 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб'єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. Про вжиті заходи суд повідомляється не пізніше одного місяця після надходження окремої ухвали.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Окрема ухвала може бути оскаржена особами, інтересів яких вона стосується.

Колегія суддів зазначає, що підставою для винесення окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас, суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для винесення окремої ухвали немає.

Причини та умови, що сприяли вчиненню порушення, можуть полягати у неналежному виконанні посадовими особами обов'язків, перевищенні влади чи зловживанні нею, порушенні строків розгляду звернень, невжитті заходів реагування на заяви громадян тощо.

Зі змісту ст.166 КАС України вбачається, що вона не містить ознак тих порушень закону, які суд із власної ініціативи має виявляти в ході судового розгляду. На думку колегії суддів, це може бути порушення будь-якої норми, незалежно від її галузевої належності, однак насамперед це має бути норма саме закону, а не будь-якого іншого нормативно-правового акту.

Суд має право, але не зобов'язаний постановляти окрему ухвалу.

Згідно ст.159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Відповідно п.3 ч.1 ст.199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

За п.4 ч.1 ст.204 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Ураховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу суду першої інстанції про залишення адміністративного позову без розгляду - скасувати, а справу направити до Шевченківського районного суду м.Києва для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 41, 103, 199, 204, 205, 206, 211, 254 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 09 лютого 2017 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає як така, що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Бужак Н.П.

Костюк Л.О.

Ухвала складена в повному обсязі 30 березня 2017 року.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді: Костюк Л.О.

Бужак Н.П.