Справа № 336/2493/16-а
Суддя: Марко Я. Р.
Дата ухвалення: 2017-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 336/2493/16-а
Провадження № 2-ар/336/4/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2017 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Марко Я.Р., при секретарі Палубінській К.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Міністерства оборони України про роз'яснення судового рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Постановою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 06.03.2017 року у справі № 336/2493/16-а за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа: Запорізький обласний військовий комісаріат, про визнання нечинним рішення про відмову у виплаті одноразової грошової допомоги та зобовязання вчинити певні дії позов задоволено частково: визнано протиправною бездіяльність Міністерства оборони України щодо не розгляду заяви ОСОБА_1 від 26.08.2015 року про виплату одноразової грошової допомоги у разі інвалідності військовослужбовця; зобов'язано Міністерство оборони України розглянути та прийняти в установленому порядку рішення за заявою ОСОБА_1 від 26.08.2015 року про виплату одноразової грошової допомоги у разі інвалідності військовослужбовця; в задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Міністерство оборони України звернулось до суду з заявою в якій просить роз'яснити постанову Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 06.03.2017 року по справі № 336/2493/16-а, посилаючись на те, що заява позивача від 26.08.2015 року про виплату одноразової грошової допомоги повернута до Запорізького обласного військового комісаріату та залишена без реалізації. Питання щодо повторного направлення документів Запорізьким обласним військовим комісаріатом судом не розглядалось.

Ухвалою суду від 23.03.2017 року розгляд заяви призначено на 29.03.2017 року, із повідомленням заявника та осіб, які беруть участь у справі.

У судове засідання сторони не зявились, відповідно до частини 3 статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, подану заяву у їх єдності, взаємному зв'язку та сукупності, суд приходить до висновку, що така заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як зазначалося вище, постановою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 06.03.2017 року у справі № 336/2493/16-а позов ОСОБА_1 задоволено частково.

У резолютивній частині постанови зазначено:

-визнати протиправною бездіяльність Міністерства оборони України щодо не розгляду заяви ОСОБА_1 від 26.08.2015 року про виплату одноразової грошової допомоги у разі інвалідності військовослужбовця;

-зобов'язати Міністерство оборони України розглянути та прийняти в установленому порядку рішення за заявою ОСОБА_1 від 26.08.2015 року про виплату одноразової грошової допомоги у разі інвалідності військовослужбовця;

-в задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Відповідно до частини 1 статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту

Роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без його виправлення. Роз'яснення судового рішення може бути зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Таким чином, роз'яснено може бути лише постанову або ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її неможливо виконати, оскільки високою є ймовірність неясності резолютивної частини рішення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, однак зі змісту норми слідує, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

При цьому суд зазначає, що відповідно до норм чинного законодавства роз'ясненню підлягають ті судові рішення, які є незрозумілими, містять суперечливі доводи.

Згідно роз'яснень, викладених у пункті 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 "Про судове рішення в адміністративній справі", в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

У постанові Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 06.03.2017 року у справі № 336/2493/16-а здійснено посилання на норми законодавства, на підставі яких визначено права й обов'язки сторін у спірних правовідносинах, та у відповідності до яких був зроблений відповідний висновок, а також наведено достатні обґрунтування та мотиви, на підставі яких суд прийняв рішення.

Резолютивна частина даної постанови, відповідно до вимог статті 163 Кодексу адміністративного судочинства України, містить чіткі висновок про часткове задоволення позову, висновок по суті вимог, наслідки ухваленого рішення, строк і порядок набрання постановою законної сили та порядок її оскарження, а тому є зрозумілою для учасників судового процесу.

Так само зрозумілою є і мотивувальна частина постанови, встановлені судом обставини викладені чітко, з посиланням на докази, мотиви, з яких виходив суд при прийнятті постанови, і положення закону, якими він керувався, конкретно визначені.

Жодних положень, щодо розуміння яких виникали б суперечки, вказана постанова не містить.

В той же час, суд зазначає, що звертаючись до суду із заявою про роз'яснення судового рішення, відповідач фактично просить визначити спосіб виконання судового рішення, що, у свою чергу, врегульовано нормами статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, керуючись статтями, 160, 165, 170 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

УХВАЛИВ :

В задоволенні заяви Міністерства оборони України про роз'яснення судового рішення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено без особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Я.Р.Марко