Справа № 826/8915/16
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2017-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

826/8915/16

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

22 березня 2017 року 16:00 справа №826/8915/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., за участю секретаря Яцюти М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом

Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві

до

1. Товариства з обмеженою відповідальністю “МІА”

2. Товариства з обмеженою відповідальністю “ПБФ ГРУП”

про

застосування заходів реагування

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі по тексту – позивач, ГУ ДСНС у місті Києві) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю “МІА” (далі по тексту – відповідач 1) та Товариства з обмеженою відповідальністю “ПБФ ГРУП” (далі по тексту – відповідач 2), в якому просить застосувати до відповідачів заходи реагування у вигляді повного зупинення будівельно-монтажних робіт та експлуатації приміщень на будівництві бізнесцентру з об’єктами соціально-культурного та соціально-побутового призначення в складі офісних та торговельних приміщень, житлових апартаментів, квартир та інших приміщень по вул. Глибочицькій, 13 у Шевченківському районі міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 липня 2016 року відкрито скорочене провадження в адміністративній справі №826/8915/16.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 серпня 2016 року адміністративну справу №826/8915/16 призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні 02 березня 2017 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представники відповідачів проти задоволення позову заперечили; на підставі частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України суд ухвалив розглядати справу у письмовому провадженні.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва,

В С Т А Н О В И В:

Шевченківським районним управлінням ГУ ДСНС України у м. Києві у період з 23 по 26 травня 2016 року проведено планову перевірку щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на об’єкті “Будівництво бізнесцентру з об’єктами соціально-культурного та соціально-побутового призначення в складі офісних та торговельних приміщень, житлових апартаментів, квартир та інших приміщень по вул. Глибочицькій, 13 у Шевченківському районі м. Києва”, замовником якого є ТОВ “МІА”, а генеральним підрядником ТОВ “ПБФ ГРУП”, за результатами якої складено відповідний акт від 26 травня 2016 року №361 (далі по тексту – акт перевірки).

В акті перевірки зафіксовано наступні 29 порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки:

- підпунктів 1.1., 1.4. розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України: відстань від мобільних будівель до будівлі, що експлуатується менше 10 м. в порушення таблиці 1 додатку 3.1. Державних будівельних норм ДБН 360-92** “Планування та забудова міських та сільських поселень”;

- підпунктів 1.1., 1.4. розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України: відстань від мобільних будівель до будівлі ТП менше 10 м. в порушення таблиці 1 додатку 3.1. Державних будівельних норм ДБН 360-92** “Планування та забудова міських та сільських поселень”;

- підпунктів 1.1., 1.4. розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України: відстань від відкритої автостоянки до будинку № 1 влаштовано менше 10 м. в порушення п. 7.50 таблиці 7.5 Державних будівельних норм ДБН 360-92** “Планування та забудова міських та сільських поселень”;

- пункту 4.47 розділу VII Правил пожежної безпеки України: до початку основних будівельних робіт на будові не забезпечено протипожежне водопостачання від пожежних гідрантів на водогінній мережі або з резервуарів (водойм);

- пункту 4 розділу І Правил пожежної безпеки України: не влаштовано проїзд шириною 3,5 м від краю проїзду до стін будинку не менше 8-10 м. для забезпечення можливості проїзду машин до житлового будинку і доступу пожежних з автодрабин і автопідйомників у будь яке приміщення відповідно пункту 2* додатку 3.1. Державних будівельних норм ДБН 360-92** “Планування та забудова міських та сільських поселень”;

- пункту 4.22 розділу VII Правил пожежної безпеки України: не проводяться роботи з підвищення вогнестійкості будівельних конструкцій та вогнезахисту матеріалів одночасно з монтажем даних елементів конструкцій згідно з проектом виконання робіт;

- пункту 4 розділу І Правил пожежної безпеки України: значення межі вогнестійкості будівельних конструкцій не визначені шляхом випробувань за ДСТУ Б В.1.1-4, за стандартами на методи випробувань на вогнестійкість будівельних конструкцій конкретних видів або за розрахунковими методами відповідно до стандартів або методик, узгоджених з головним органом у системі центральних органів виконавчої влади з питань забезпечення реалізації державної політики у сфері будівництва та центральним органом державного пожежного нагляду в порушення п. 2.10.2. Державних будівельних норм ДБН В.1.1-7-2002 “Пожежна безпека об’єктів будівництва”;

- підпунктів 1.2., 1.4. розділу V Правил пожежної безпеки України: не ведуться роботи з монтажу автоматичної системи пожежної сигналізації з виводом сигналу від приладу приймально-контрольного пожежного на пульт централізованого спостереження пожежної охорони з перевіркою відповідності системи згідно з вимогами діючого законодавства відповідно пункту 7.3 і додатку И Державних будівельних норм ДБН В.2.5-56:2014 “Системи протипожежного захисту”;

- пункту 2.3 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України: не проводяться роботи ш;одо встановлення вхідних дверей в квартири з межею вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності системи УкрСЕПРО відповідно пункту 2.34. Державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 “Житлові будинки. Основні положення”;

- пункту 2.3 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України: не ведуться роботи щодо встановлення протипожежних дверей з межею вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності системи УкрСЕПРО у вентиляційних камерах, технічних приміщеннях, електрощитових відповідно пункту 2.14., таблиці 2 Державних будівельних норм ДБН В.1.1-7-2002 “Пожежна безпека об’єктів будівництва”; пункту 2.63. Державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 “Житлові будинки. Основні положення”;

- пункту 1.16 розділу ІV Правил пожежної безпеки України: електрощити, групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння та не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);

- пункту 1.18 розділу ІV Правил пожежної безпеки України: допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою та такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією в мобільних будинках;

- пункту 1.18 розділу ІV Правил пожежної безпеки України: допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи;

- пункту 4.6 розділу VІІ Правил пожежної безпеки України: мобільні будівлі та будівельний майданчик не в повній мірі забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками) готовими до використання;

- розділу V, 2.1 пункту 5 Правил пожежної безпеки України: для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу не проведено 1 раз на рік випробування на тиск та витрату води з оформленням акта;

- пункту 1.6. розділу IV Правил пожежної безпеки України: з’єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в мобільних будівлях не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- пункту 1.1. розділу IV Правил пожежної безпеки України: вводи електрокабелів в інвентарних будинках мобільного типу через зовнішні стіни влаштовані не у металевих трубах з зашпаруванням зазору між кабелями та трубою негорючим матеріалом;

- пункту 1.12. розділу IV Правил пожежної безпеки України: допускається в мобільних будинках відкрите прокладання незахиіцених проводів та захиіцених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів на відстані від них до горючих основ (конструкцій, деталей) менше 0,01 метра;

- пункту 1.18. розділу IV Правил пожежної безпеки України: допускається використання в мобільних будинках пошкодженими електричними розетками, вимикачами та іншими електровиробами;

- пункту 1.18. розділу IV Правил пожежної безпеки України: допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами) в мобільних будинках;

- пункту 1.18. розділу IV Правил пожежної безпеки України: допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж в мобільних будинках;

- пункту 1.17. розділу IV Правил пожежної безпеки України: допускається встановлення електророзеток на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата, по всій його площі, не менше ніж на 0,01 метра в мобільних будинках;

- пункту 2.2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України: не всі засоби протипожежного захисту (вогнегасники) пройшли технічне обслуговування;

- пункту 4.5. розділу VII Правил пожежної безпеки України: розміщення виробничих, складських та допоміжних будинків і споруд на території будівництва не відповідає затвердженому у встановленому порядку генплану, опрацьованому у складі проекту організації будівництва;

- пункту 3.11 розділу V, пункту 4.48 розділу VII Правил пожежної безпеки України: на території будівництва в місцях розташування тимчасових будівель, складів, майстерень відсутні бочки з водою, пожежні щити (стенди) не укомплектовані відповідно до норм, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.;

- пункту 4.3. розділу VII Правил пожежної безпеки України: допускається перебування працівників та інших осіб, які закінчили роботу, в побутових і допоміжних приміщеннях;

- пункту 1.2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України: на об’єкті будівництва допускається влаштування звалища горючих відходів (будівельне сміття);

- пункту 2.33 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України: не визначено розрахунковий час евакуації людей у разі пожежі відповідно до ГОСТ 12.1.004-91, як для об’єкта V категорії складності згідно з ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 “Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва”;

- статті 34 Кодексу цивільного захисту України: не отримано вихідні дані та завдання на розроблення інженерно - технічних заходів цивільного захисту (цивільної оборони) у складі проектної документації відповідно додатку А ДСТУ Б А.2.2-7:2010.

Позивач обґрунтовує необхідність застосування заходів реагування тим, що перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров’ю людей, які працюють, перебувають на підприємстві, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Відповідачі у письмових запереченнях проти позову зазначили, що ще станом на дату відкриття провадження у даній справі усунуто всі порушення, які були виявлені під час проведення ГУ ДСНС України у м. Києві перевірки щодо додержання суб’єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної небезпеки; зупинення роботи підприємства є крайнім заходом, а тому позивачем не доведено наявності підстав для застосування до відповідачів заходів реагування у вигляді повного зупинення робіт.

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи зі змісту пред’явлених позовних вимог, звертає увагу на наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов’язки та відповідальність суб’єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”.

Частиною четвертою статті 4 Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно частини п’ятої статті 4 Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб’єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб’єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною сьомою статті 7 Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п’яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб’єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16 січня 2013 року №20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр).

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно пункту 6 вказаного Положення ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Частина перша статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб’єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об’єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров’ю людей.

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов’язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров’ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як визначено згідно частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об’єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб’єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об’єктів або об’єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об’єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб’єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об’єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб’єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Відповідно до частини другої статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об’єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи із системного аналізу вказаних положень законодавства, суд приходить до висновку, що можливість та необхідність звернення ГУ ДСНС до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення роботи підприємства виникає виключно за умови, коли виявлені за результатами перевірки суб’єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров’ю людей, та за умови існування таких порушень на момент прийняття рішення адміністративним судом.

При цьому, слід зауважити, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров’ю людей і коли неефективними виявилися інші методи та заходи реагування.

Згідно частини першої статті 69 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Проте, суд звертає увагу, що позивач не надав суду належних та допустимих доказів та не навів достатніх підстав, які б могли стати підставою для повного зупинення ТОВ “МІА” та ТОВ “ПБФ ГРУП” будівельно-монтажних робіт та експлуатації приміщень на будівництві бізнесцентру шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері, з урахуванням наступного.

Зокрема, позивачем не надані суду докази складання відносно відповідачів приписів, протоколів чи розпоряджень про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, виявлених під час їх перевірки та зафіксованих в акті від 26 травня 2016 року №361, застосування до відповідача інших заходів реагування, тобто не надано доказів, які б свідчили про реалізацію позивачем належним чином наданих законом повноважень.

Натомість, незважаючи на відсутність складених відносно відповідачів припису, протоколу чи розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, останніми станом на 18 липня 2016 року, тобто станом на момент відкриття провадження у даній справі, вчинено заходи по усуненню виявлених перевіркою порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

А саме, як стверджують відповідачі та не спростовано позивачем, у мобільних будинках на будівельному майданчику по вул. Глибочицькій, 13: 1) з’єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в мобільних будівлях виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; не допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою ізоляцією - світлина № 1; 2) здійснено закріплення світильників на відповідні конструкції; не допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, не допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками; 3) не допускається використання пошкоджених електричних розеток; електророзетки встановлені в мобільних будинках з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата більше ніж на 0,01 метра; 4) проводи (кабелі) відокремлені від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра; 5) не допускається відкрите прокладання незахищених проводів; вводи електрокабелів через зовнішні стіни влаштовані з зашпаруванням зазору між кабелями негорючим матеріалом; 6) мобільні будівлі та будівельний майданчик в повній мірі забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння, готовими до використання; 7) пожежні щити укомплектовані відповідно до норм; 8) відстань від мобільних будівель до будівлі, що експлуатується, не менше 10м; 9) на об’єкті будівництва не допускається влаштування звалища будівельних відходів - договір про надання послуг №3С030516 від 06 травня 2016 року щодо вивезення будівельного сміття, ґрунту, будівельних відходів та відходів, які можуть бути прирівняні до будівельних з подальшою утилізацією спеціалізованим підприємством; 10) здійснюються всі необхідні та достатні заходи по визначенню організації для встановлення автономних систем пожежогасіння, блискавкозахисту та системи контролю концентрації газу по об’єкту будівництва на вул. Глибочицькій, 13 - комерційна пропозиція від 22 березня 2016 року.

Крім того, відповідальними особами ТОВ “ПБФ ГРУП” та ТОВ “Перша будівельна фірма Плюс”, яке відповідно до умов договору підряду №ГП 170815 від 17 серпня 2015 року виконує комплекс будівельно-монтажних робіт на об’єкті (будівництво бізнесцентру з об’єктами соціально-культурного та соціально-побутового призначення в складі офісних та торговельних приміщень, житлових апартаментів, квартир та інших приміщень по вул. Глибочицькій, 13 у Шевченківському районі м. Києва, проведено обстеження мобільних будинків на будівельному майданчику по вул. Глибочицькій, 13, за наслідками якого складений акт, що підтверджує усунення порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, зазначених ГУ ДСНС у м. Києві в акті №361.

Так, відповідальними особами ТОВ “ПБФ ГРУП” та ТОВ “Перша будівельна фірма Плюс” перевірено та підтверджено, що мобільні будинки на вищевказаному будівельному майданчику облаштовані відповідно до вимог пунктів 1.12, 1.16-1.18 розділу IV Правил пожежної безпеки України, а саме: встановлені підкладки під розетки із негорючого матеріалу, замінені пошкоджені електричні розетки та пошкоджена ізоляція проводів; з’єднання жил проводів виконане в розподільних коробках за допомогою ковпаків ЗІЗ; здійснений монтаж світильників на заміну пошкоджених ковпаків; нанесені написи на елетрощитках; здійснений монтаж проводів в гофрі.

Дійсність усунення вище перелічених порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, зазначених ГУ ДСНС у м. Києві в акті перевірки, підтверджується також видатковими накладними №РН-0002543 від 31 травня 2016 року, №РН-0000030 від 03 червня 2016 року, №РН-0000087 від 20 травня 2016 року, відповідно до яких ТОВ “ПБФ ГРУП” придбало певні витратні матеріали та необхідні комплектуючі для облаштування пожежних щитів (стендів).

Крім того, 25 лютого 2016 року директором ТОВ “Перша будівельна фірма Плюс” видано наказ №4/01 ПБ “Про проведення вогневих та інших пожежонебезпечних робіт, режим паління, використання побутових електроприладів, в т.ч. електронагрівальних приладів, на об’єкті: “Будівництво Бізнес центру з об’єктами соціально-культурного та соціально-побутового призначення по вул. Глибочицька, 13 у Шевченківському районі м. Києва Будинки 1, 2, 3”, що підтверджує забезпечення дотримання працівниками об’єкта встановленого протипожежного режиму.

До того ж, 24 вересня 2015 року Територіальним управлінням Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві зареєстровано декларацію відповідності матеріально-технічної бази роботодавця (ТОВ “Перша будівельна фірма Плюс”) вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки.

Підтвердженням забезпечення вивчення правил пожежної безпеки та проведення виховної роботи, спрямованої на запобігання пожежам, також є витяг з протоколу №18 прийому заліку з питань пожежної безпеки (проведений ГУ ДСНС України у м. Києві), та журнал реєстрації інструктажів з питань пожежної безпеки ТОВ “Перша будівельна фірма Плюс”. Належні докази наведеного залучені до матеріалів справи.

В ході розгляду даної справи позивачем не спростовано наведених обставин щодо усунення відповідачами виявлених під час перевірки порушень, а також не доведено недостатності цих заходів тощо.

Наведене підтверджує, що відповідачами здійснено заходи щодо усунення виявлених порушень, зважаючи на що суд не вбачає реальної загрози життю та здоров’ю людей.

Таким чином, на момент вирішення спору відповідачем усунуто порушення вимог пожежної безпеки, які зафіксовані в акті перевірки та стали підставою для звернення ГУ ДСНС України до суду щодо застосування заходів реагування.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення подальшої роботи ТОВ “МІА” та ТОВ “ПБФ ГРУП” шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері, та про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ГУ ДСНС України у м. Києві.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.А. Кузьменко