Справа № 823/27/17
Суддя: Степанюк А.Г.
Дата ухвалення: 2017-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 823/27/17 Головуючий у 1-й інстанції: Каліновська А.В. Суддя-доповідач: Степанюк А.Г.
У Х В А Л А

Іменем України

28 березня 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Степанюка А.Г.,

суддів - Кузьменка В.В., Шурка О.І.

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до судді Апеляційного суду Черкаської області ОСОБА_3 про зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2017 року ОСОБА_2 (далі - Позивач, ОСОБА_2) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до судді Апеляційного суду Черкаської області ОСОБА_3 (далі - Відповідач, суддя ОСОБА_3) про:

- визнання супровідного листа від 29.12.2016 року №28096/16-Вих/03-18/16 протиправним;

- зобов'язання Відповідача видати Позивачу повний текст ухвали від 26.12.2016 року.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 10.01.2017 року відмовлено у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог про визнання протиправним супровідного листа від 29.12.2016 року №28096/16-Вих/03-18/16.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 01.02.2017 року позовну заяву залишено без розгляду. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що Позивач, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи, повторно не прибув у судове засідання без поважних причин.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду. При цьому звертає увагу на порушення судом першої інстанції норм процесуального права. Підкреслює, що оскільки судом не було задоволено заяву про відвід судді, ОСОБА_2 у знак протесту не з'являвся у судові засідання.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, а тому розгляд справи здійснювався у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, у судове засідання 23.01.2017 року о 15:00 Позивач, будучи належним чином 14.01.2017 року повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи, про що свідчить наявне у матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 8), не прибув. При цьому 16.01.2017 року ОСОБА_2 було подано до канцелярії суду першої інстанції заяву про відвід судді (а.с. 10-12), в якій, зокрема, Позивач вказав, що у випадку незадоволення вказаної заяви у знак протесту останній не прийде у судове засідання.

У зв'язку з неявкою Позивача розгляд справи було відкладено на 01.02.2017 року на 15:00, про що ОСОБА_2 було належним чином повідомлено 26.01.2017 року, що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 18).

Однак, у судове засідання 01.02.2017 року Позивач не прибув. Водночас, 27.01.2017 року до канцелярії суду першої інстанції ОСОБА_2 було подано повторну заяву про відвід судді (а.с. 19).

На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції зазначив, що оскільки Позивач повторно не прибув у судове засіданні та жодних доказів неможливості явки його особисто або представника не надано, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.

Відповідно ч. 3 ст. 33 КАС України судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного, відповідно до ст. 34 цього Кодексу, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Згідно ч. 3 ст. 35 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду.

Приписи ст. 36 КАС України визначають, що часом вручення повістки вважається день заповнення розписки адресатом, його представником, повнолітнім членом сім'ї адресата, який проживає разом з ним, службовою особою органу, підприємства, установи, організації.

Зі змісту наведених норм вбачається, що повістки про виклик у судове засідання були вручені Позивачу у встановлений процесуальним законом строк, однак останній особисту явку або уповноваженого представника не забезпечив.

Посилання Апелянта на те, що незабезпечення судом першої інстанції розгляду заяви Позивача про відвід судді та незадоволення вимог такої заяви створювало останньому перешкоди для участі у судовому засіданні, судова колегія оцінює критично з огляду на таке.

Згідно ч. 1 ст. 31 КАС України у разі заявлення відводу (самовідводу) суд повинен вислухати особу, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думку осіб, які беруть участь у справі.

З наведеного випливає, що у разі заявлення відводу (самовідводу) суд повинен вислухати думку осіб, які беруть участь у справі. При цьому, така можливість може бути забезпечена судом за умови активної поведінки заявника, зокрема, шляхом участі у судовому засіданні. Крім того, процесуальним законом не передбачено звільнення Позивача від обов'язку брати участь у судовому засіданні у випадку заявлення такою особою відводу судді.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України судовий розгляд адміністративної справи здійснюється в судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі, після закінчення підготовчого провадження.

Приписи ст. 124 КАС України визначають, що у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядається.

Секретар судового засідання доповідає судові, хто з викликаних та повідомлених осіб прибув у судове засідання, чи вручено судові повістки та повідомлення тим, хто не прибув, і повідомляє причини їх неприбуття, якщо вони відомі.

Згідно ст. 127 КАС України суд встановлює особи тих, хто прибув у судове засідання, а також перевіряє повноваження посадових і службових осіб, їхніх представників.

Головуючий у судовому засіданні оголошує склад суду, а також імена експерта, перекладача, спеціаліста, секретаря судового засідання і роз'яснює особам, які беруть участь у справі та прибули в судове засідання, їхнє право заявляти відводи.

При цьому, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 128 КАС України суд відкладає розгляд справи в разі неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

В силу імперативних положень ч. 3 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Указані приписи кореспондують нормам п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України, згідно якого неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено.

З урахуванням наведеного, судова колегія приходить до висновку, що проведенню будь-якої процесуальної дії судом передує обов'язкове встановлення останнім осіб тих, хто прибув у судове засідання. Лише після цього закон наділяє суд повноваженнями здійснювати подальші процесуальні дії.

Водночас, встановивши, що Позивач повторно не прибув у судове засідання, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце його проведення, не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, суд в силу безальтернативних вимог процесуального закону повинен залишити таку позовну заяву без розгляду.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про відсутність постановленої судом ухвали від 01.02.2017 року нормам процесуального права.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов'язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов'язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов'язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників адміністративного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Зловживання суб'єктивними процесуальними правами - це особлива форма адміністративного судового процесуального правопорушення, навмисні недобросовісні діяння (дії чи бездіяльність) осіб, які беруть участь у справі адміністративної юрисдикції, які полягають у порушенні умов реалізації наданих їм процесуальних прав (адміністративної процесуальної правоздатності), використанні цих правових можливостей не за призначенням або не з тією метою, з якою їх надано, внаслідок чого чиниться шкода правам та інтересам інших осіб - учасників адміністративного судового провадження, а також відбувається перешкоджання діяльності адміністративних судів.

Недобросовісним користуванням процесуальними правами вважається, зокрема, неприбуття учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин. Подібна практика спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та є проявом неповаги до суду.

Згідно ст. 122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Оскільки законодавцем обмежений строк для розгляду адміністративних справ, суд першої інстанції був позбавлений можливості неодноразового відкладення розгляду даної справи без поважних на те причин.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 19.10.2016 року у справі №К/800/6038/16.

Судовою колегією враховується, що, як було встановлено раніше, Черкаський окружний адміністративний суд вчинив всі необхідні дії, спрямовані на забезпечення своєчасного та належного повідомлення Апелянта про дату, час та місце судового розгляду справи, а незабезпечення явки останнього або його представника відбувалося без поважних на то причин.

Посилання ОСОБА_2 на безпідставність рішення суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог про визнання протиправним супровідного листа від 29.12.2016 року №28096/16-Вих/03-18/16 є необґрунтованим, оскільки предметом оскарження за даною апеляційною скаргою є ухвала суду про залишення позовної заяви без розгляду.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до приписів ст. 199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду не було допущено порушення норм процесуального права, у зв'язку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу - без змін.

Керуючись ст.ст. 122, 155, 160, 167, 195, 197, 199, 200, 205, 206, 211, 212, 254 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до судді Апеляційного суду Черкаської області ОСОБА_3 про зобов'язання вчинити дії - без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення їх копій особам, які беруть участь у справі. Касаційна скарга на судові рішення подається у порядку та строки, визначені ст.ст. 211, 212 КАС України.

Головуючий суддя А.Г. Степанюк

Судді В.В. Кузьменко

О.І. Шурко

Головуючий суддя Степанюк А.Г.

Судді: Шурко О.І.

Кузьменко В. В.