Справа № 554/6380/16-а
Суддя: Донець Л.О.
Дата ухвалення: 2017-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2017 р.Справа № 554/6380/16-а
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Донець Л.О.

Суддів: Бенедик А.П. , Мельнікової Л.В.

за участю секретаря судового засідання Дорошенко Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області на постанову Октябрського районного суду м. Полтава від 26.09.2016р. по справі № 554/6380/16-а

за позовом ОСОБА_1

до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Микитенка Олександра Михайловича , Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області

про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

05.08.2016 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Микитенка Олександра Михайловича (далі - відповідач-1), Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області (далі - відповідач-2), у якому просить скасувати постанову №П-117-16 від 28.07.2016 року, винесену відповідачем-1 про адміністративне правопорушення, згідно з якої позивача притягнуто до відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.6 ст.96 КУпАП та накладено штраф у сумі 5950 гривень.

Постановою Октябрського районного суду м. Полтави від 26.09.2016 року позов задоволено.

Відповідач-2, не погодившись з судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги, Департамент посилається на порушення норм матеріального та процесуального права.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги постанову суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що 19.07.2016 року відповідач-1 склав акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно з яким, під час проведення перевірки виявлено виконання будівельних робіт позивачем з будівництва добудови до квартири по АДРЕСА_1 за відсутністю відповідного документу, який дає право на виконання будівельних робіт, а саме: декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до протоколу №П-114-16 про адміністративне правопорушення від 19.07.2016 року, відповідачем виявлено порушення: виконання будівельних робіт фізичною особою ОСОБА_1 з будівництва добудови до квартири по АДРЕСА_1 за відсутністю відповідного документу, який дає право на виконання будівельних робіт, а саме: без декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги пункту 2 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пунктів 16, 26 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466.

Відповідачем-1 19.07.2016 року за результатами позапланової перевірки було винесено припис №164 з вимогою негайного припинення виконання будівельних робіт.

Актом відповідача-1 від 28.07.2016 року, встановлено виконання вимог припису від 19.07.2016 року №164 - шляхом зупинки будівельних робіт позивача з будівництва добудови до квартири по АДРЕСА_1.

28.07.2016 року відповідачем-1 винесено постанову № П-117-16 у справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 5950 гривень (а.с. 8).

Задовольнивши позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржувана постанова про адміністративне правопорушення складена відповідачем з порушенням вимог чинного законодавства.

Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 9 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 встановлено, що державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється у присутності субєктів містобудування або їх представників, які будують або збудували обєкт будівництва.

Згідно з пунктом 17 зазначеного порядку, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Статтею 244-6 КУпАП передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об'єктів, розташованих на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, за межами населених пунктів та в межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Про вчинення адміністративного правопорушення у відповідності до ст. 254 КУпАП складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч. 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення має певні вимоги. Так, законом встановлено перелік тих даних, що обов'язково повинні бути закріплені у протоколі для того, щоб він мав відповідну силу і щоб його неможливо було заперечувати.

Протокол має містити усі відомості, що стосуються правопорушення, зокрема, пояснення порушника, також в протоколі зазначається, що порушнику роз'яснені права та обов'язки, передбачені ст. 286 КпАП, та повідомлено про час і місце розгляду справи. Протокол повинен бути підписаний особою, що його склала, та особою, що вчинила правопорушення.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження факту присутності позивача під час складення протоколу, що не заперечує і сам відповідач. Також, з протоколу про адміністративне правопорушення не вбачається дата вчинення позивачем вказаного порушення, що ставить під сумнів визнання його дій протиправними.

Статтею 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи

про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно до ст. 279 КУпАП, розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно до положень ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 283 КУпАП визначено, що розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Як встановлено судом першої інстанції, свідок ОСОБА_3 пояснила, що відповідач-1 прийшов до неї та її чоловіка додому за адресою їх проживання. Разом з інспектором вони пішли за адресою: АДРЕСА_1, де остання здійснює будівництво. Відповідачу-1 пояснила, що саме вона займається цим будівництвом, оскільки купувала будівельні матеріали, наймала будівельників та розрахувалася з ними. З позивачем відповідач не спілкувався, а копію паспорту чоловіка надала відповідачу вона. Власником будівлі дійсно є позивач, однак він там не проживає, та за станом здоров'я не буває за вказаною адресою. Пояснень їй відповідач надавати не пропонував, а документи, що стосуються перевірки, нею були отримані листом.

В своїй апеляційній скарзі відповідач не спростовує наведені обставини.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що в порушення вищевказаних норм відповідач діяв з порушенням порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення. Також не спростовано і той факт, що протокол про притягнення до адміністративної відповідальності позивача складений за його відсутності.

Судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому колегія суддів, апеляційну скаргу залишає без задоволення, а судове рішення без змін.

В силу приписів ст. 41 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснювалось.

Згідно до ст.195 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень, допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи.

Згідно до п.1 ч.1 ст. 198 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін.

Колегія суддів, дійшла до висновку, що постанова суду першої інстанції не підлягає скасуванню, а апеляційна скарга - задоволенню.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, ст.ст.206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області залишити без задоволення.

Постанову Октябрського районного суду м. Полтава від 26.09.2016р. по справі № 554/6380/16-а залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Донець Л.О.
Судді Бенедик А.П. Мельнікова Л.В.

Повний текст ухвали виготовлений 27.03.2017 р.