Справа № 826/18494/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2017-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 березня 2017 року № 826/18494/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І. розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна» до державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (також далі - суд) надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна» (далі - позивач) до державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 12.07.2016 року № (далі - оскаржуване рішення).

В обґрунтування позову зазначено, що оскаржуване рішення прийнято безпідставно, оскільки податкову накладну позивачем зареєстровано своєчасно. Поряд з цим, позивачу не надійшла квитанція про прийняття або неприйняття такої податкової накладної, що є підставою вважати її зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідною ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі №826/18494/16 (далі - справа), яку призначено до розгляду у судовому засіданні.

Під час переходу до розгляду справи по суті представник позивача підтримав позов та просив задовольнити його повністю з підстав, зазначених у ньому та наданих на його обґрунтування доказах, а представник відповідача заперечував проти позову та просив відмовити у його задоволенні повністю з підстав, зазначених у письмових запереченнях проти позову, наданих суду разом із доказами на їх обґрунтування. Представник відповідача зазначила, що підстави для задоволення позову відсутні, оскільки відсутній факт порушення прав та законних інтересів позивача з боку відповідача.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, а також приймаючи до уваги відсутність заперечень з боку представників сторін, у відповідному судовому засіданні судом, згідно з ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Оцінивши у порядку письмового провадження належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд -

ВСТАНОВИВ:

Відповідачем відносно позивача проведено перевірку даних Єдиного реєстру податкових накладних, за результатами якої 22.06.2016 року складено акт №3217/26-56-12-01-18, згідно з висновками якого, позивачем порушено граничний термін реєстрації податкової накладної від 19.11.2015 року №81 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі акту перевірки, 12.07.2016 року відповідачем прийнято оскаржуване рішення, яким до позивача, за допущення зазначеного вище порушення, застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 12265,18 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В контексті п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно п. 201.1 ст. 201 та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Відповідальність за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних передбачена ст. 120-1 ПК України.

Зокрема, згідно п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів.

Аналіз наведених вище правових норм дає суду підстави дійти висновку про наявність обов'язку у платника податків на дату виникнення податкових зобов'язань скласти податкові накладні в електронній формі та зареєструвати їх в Єдиному реєстрі податковий накладних протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних. Порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних тягне за собою накладення штрафу у відповідності до норм ПК України.

У ході судового розгляду справи з'ясовано, що штраф до позивача застосовано внаслідок порушення ним граничного терміну реєстрації податкової накладної від 19.11.2015 року №81. Так, вказана податкова накладна повинна була бути зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних до 04.12.2015 року включно. Разом з тим, як зазначено в акті перевірки, податкову накладну №81 зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних тільки 14.12.2015 року, тобто на 10 днів пізніше, ніж визначено законодавчо.

Позовні вимоги позивачем обгрунтувані тим, що останній вчиняв 04.12.2015 року дії щодо реєстрації податкової накладної №81 в Єдиному реєстрі податкових накладних. Однак протягом операційного дня йому не було надіслано квитанції про прийняття або неприйняття податкової накладної, що є підставою для того, щоб вважати таку накладну зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Враховуючи викладене суд звертає увагу на те, система електронного адміністрування ПДВ запроваджена поетапно відповідно до п. 35 підрозділу 2 розділу XX ПК України: з 01 січня до 01 липня 2015 року - у тестовому режимі; з 01 липня 2015 року - на постійній основі.

Порядок електронного адміністрування ПДВ затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року №569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість» (далі - Порядок №569).

Так, відповідно до п. 2 Порядку №569, рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов'язань з податку.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов'язкові реквізити: порядковий номер податкової накладної; дата виписування податкової накладної; повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; податковий номер платника податку (продавця та покупця); повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; ціна постачання без урахування податку; ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; код товару згідно з УКТ ЗЕД (для підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України).

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно п. 201.1 ст. 201 та/або пу. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Зокрема, п. 2, п. 8-10 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246 (далі - Порядок №1246), внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру.

Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС.

Причиною відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є: 1) наявність помилок під час заповнення податкової накладної; 2) відсутність в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; 4) порушення вимог щодо наявності суми податку, обчисленої відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 Податкового кодексу України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01 липня 2015 р.); 5) порушення вимог, установлених п. 201.1 ст. 201 та/або п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України.

Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня платникові податку засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Датою та часом подання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі ДФС є дата та час, зазначені у квитанції про їх прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття.

З аналізу зазначених норм вбачається, що реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є обов'язком постачальника товарів, якому кореспондується обов'язок контролюючого органу щодо прийняття до реєстрації відповідної податкової накладної за умови відсутності причин для відмови. При цьому, вичерпний перелік причин відмови у прийнятті податкової накладної до реєстрації визначений у п. 9 Порядку №1246.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази суд прийшов до висновку, що позивачем дійсно порушено граничний термін реєстрації податкової накладної від 19.11.2015 року № 81. Додана до позову роздруківка не дає можливості встановити з якого саме документу, у тому числі електронного, вона є витягом. Квитанції №1, яка могла б свідчити про направлення позивачем податкової накладної для реєстрації, позивачем суду також не надано. Отже, твердження відповідача про відсутність факту реєстрації податкової накладної №81 04.12.2015 року є неспростованим позивачем належними доказами.

Важливо підмітити, що отримання користувачем квитанції №1 є офіційним підтвердженням отримання шлюзом ДФС електронного документа. При цьому, дата отримання фіксується в самому тексті квитанції. Тому відправляти документ можна в будь-який час дня, так як на центральному рівні він проходить автоматизовану обробку, і квитанція №1 може бути відправлена ??користувачеві в будь-який час доби. Як правило, користувач отримує квитанцію №1 протягом кількох хвилин після відправлення документа. Під час великих навантажень приймального шлюзу ДФС або пошкодження телекомунікаційного зв'язку отримання підтвердження може збільшитися до декількох годин. У випадку, коли квитанція №1 не надходить протягом великого проміжку часу, слід повторити операцію відправки.

До того ж, суд звертає увагу, що позивач, який стверджує про неотримання квитанції, що підтверджує прийняття або неприйняття податкової накладної, не скористався можливістю звернення до контролюючого органу із запитом на отримання інформації з Єдиного реєстру податкових накладних щодо податкової накладної від 19.11.2015 року №81, яка передбачена п. 13 Порядку №1246. Тобто, позивачем не вчинялися дії, спрямовані на встановлення факту реєстрації/неприйняття податкової накладної від 19.11.2015 року №81. До того ж, дізнавшись про нереєстрацію податкової накладної позивач замість того, щоб звернутися до контролюючого органу з метою з'ясування ситуації, яка склалася, та вчинення дій, спрямованих на визнання податкової накладної зареєстрованою, начебто саме повторно здійснив її реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 11, ч. 1 ст. 69, ч.ч. 1, 2, 6 ст. 71 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Із системного аналізу вище викладених норм та обставин суд прийшов до висновку, що позов товариства з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна» до державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення не підлягає задоволенню повністю.

Згідно з ч. 2 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони - суб'єкта владних повноважень, суд присуджує з іншої сторони всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати, пов'язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз. У зв'язку з ухваленням судового рішення на користь суб'єкта владних повноважень та відсутністю з його сторони судових витрат, пов'язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати стягненню з позивача не підлягають.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 69-71, 86, 128, 158-163, 167 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити повністю у задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю «Оптімум Медіа Україна».

Копії постанови направити (вручити) сторонам (їх уповноваженим представникам) у порядку та строки, встановлені ст. 167 КАС України.

Згідно зі ст.ст. 185, 186 КАС України, постанова може бути оскаржена шляхом подання до Київського апеляційного адміністративного суду через Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів із дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до ст. 254 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.І. Келеберда