Справа № 814/2166/16
Суддя: Марич Є. В.
Дата ухвалення: 2017-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Миколаїв

28 березня 2017 року Справа № 814/2166/16

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Марича Є.В. розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомДепартаменту житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради, вул. Адм. Макорова, 7, м. Миколаїв, 54030

доуправління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, вул. Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056

проскасування припису від 23.09.2016 р. № 130,
ВСТАНОВИВ:

Позивач - Департамент житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради, звернувся до суду з позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (далі - відповідач) про скасування припису від 23.09.2016 р. № 130.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що перевірка проведена відповідачем безпідставно, оскільки не надана вимога правоохоронного органу про проведення перевірки. Перевірка проведена за відсутності представника позивача. Роботи по обробці дерев'яних конструкцій вогнезахисними сумішами не могли бути включеними до завдання на проектування з капітального ремонту покрівлі.

Відповідач подав заперечення на позовну заяву, в яких зазначив, що позапланова перевірка проведена на підставі листа управління СБУ. У зв'язку з порушенням позивачем вимог п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038), відповідачем видано оскаржуваний припис (а. с. 31-34).

Представник позивача подав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження. Представник відповідач не заперечив проти його задоволення.

Вислухавши пояснення представників сторін, з'ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у їх сукупності, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд дійшов висновку, що позов належить задоволенню, виходячи з наступного:

На підставі листа управління Служби безпеки України у Миколаївській області від 29.08.2016 р. № 6977-16-16 посадовими особами відповідача 23.09.2016 р. проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті будівництва "Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по вул. Фалеєвська, 17 в м. Миколаєві" (а. с. 10-14).

Перевіркою встановлено, що проектною документацією на об'єкт передбачено ремонт дерев'яних кроквяних елементів покрівлі, заміну дерев'яних лат, змонтованих з шагом 350 мм, ремонт слухових вікон. У проектній документації відсутній розділ проекту щодо вогнезахисту дерев'яних конструкцій покрівлі (що передбачено завданням на проектування), з огляду на що відповідач встановив, що проектна документація розроблена не в повному обсязі. Таким чином, відповідач дійшов висновку, що ФОП ОСОБА_2 передано замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт, розроблену не в повному обсязі, з порушенням вимог будівельних норм.

За результатами перевірки позивачу видано припис від 23.09.2016 р. № 130, яким вимагалося негайно зупинити виконання будівельних робіт на об'єкті до приведення документації у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а в термін до 23.12.2016 р. усунути порушення шляхом приведення проектної документації у відповідність до вимог містобудівного законодавства (а. с. 8-9).

06.10.2016 р. відповідачем винесено також постанову № 99/1014-7123-16, якою на позивача накладено штраф у сумі 52200 грн. Вказана постанова скасована постановою Миколаївського окружного адміністративного суду від 28.02.2017 р. по справі № 814/2815/16. На дату розгляду даної справи рішення суду по справі № 814/2815/16 не оскаржене.

Оцінюючи порядок проведення відповідачем перевірки, про порушення якого зазначив позивач, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. п. 5, 7, 9, 13 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З даного приводу суд зазначає, що відповідач не надав доказів існування вимоги правоохоронного органу про проведення перевірки на об'єкті позивача. До заперечень додано лист управління СБУ у Миколаївській області від 22.08.2016 р. № 64/20-9201 (а. с. 36), реквізити якого не збігаються з листом, на який є посилання в акті перевірки. До того ж лист взагалі не є вимогою правоохоронного органу. На підставі викладеного, суд встановив відсутність підстав для проведення перевірки на об'єкті позивача.

Крім того, перевірка проводилася з питань дотримання позивачем вимог містобудівного законодавства, однак його представник був відсутнім під час її проведення. Так, в акті зазначено, що перевірка проведена в присутності інженера технічного нагляду ОСОБА_3, виконроба ТОВ "Автобіолюкс" ОСОБА_1 та головного інженера проекту ОСОБА_2 Доказів надання позивачем повноважень на представництво його інтересів будь-якою із зазначених осіб відповідач не надав. Доказів фактичного повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки об'єкту будівництва відповідачем також не надано. Таким чином, суд дійшов висновку про порушення відповідачем права позивача бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю також здійснено відповідачем з порушенням п. 18, 19, 21 Порядку № 553.

Так, згідно вказаного Порядку акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У зв'язку з відсутністю повноважного представника позивача при проведенні перевірки, акт і припис йому не вручені під підпис.

Щодо суті виявленого відповідачем порушення суд зазначає наступне:

В акті перевірки відповідач зазначив, що завданням на проектування об'єкту "Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по вул. Фалеєвська, 17 в м. Миколаєві" передбачалося розроблення проектних рішень щодо вогнезахисту дерев'яних конструкцій. Оскільки, на думку відповідача, у наданому для перевірки робочому проекті відсутній відповідний розділ щодо вогнезахисту конструкцій, такий проект було виконано не в повному обсязі. Далі відповідач робить висновок, що робочий проект не є належною проектною документацію, а отже замовник будівництва - Департамент ЖКХ вніс до декларації про початок виконання будівельних робіт недостовірні дані щодо наявності в нього належним чином розробленої та затвердженої проектної документації.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем видано технічне завдання на проектування об'єкту (а. с. 21). У п. 23 наявний розділ "Заходи пожежної охорони" та відповідне завдання - "Даним проектом не передбачати".

Як зазначив позивач, технічним завданням не вимагалася від проектувальника розробка заходів пожежного захисту, оскільки такі роботи не відносяться до капітального ремонту, а відносяться до поточного ремонту на підставі Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004 р. № 150 (надалі - Перелік). Оскільки позивач є бюджетною установою, то включення до проекту на капітальний ремонт робіт, що є роботами з утримання будинків було б порушенням бюджетної дисципліни, а саме п. 8 ч. 1 ст. 7 Бюджетного кодексу України. Такі роботи проводяться житлово-експлуатаційними організаціями за окремим кошторисами.

Дійсно п.п. 1.2.6.8 п. 1.2.6 Переліку роботи "Обробка дерев'яних конструкцій та їх деталей антисептичними та вогнезахисними сумішами" щодо дахів віднесено до розділу 1.2 - "Поточний ремонт".

Отже, твердження відповідача про те, що проектувальником не була розроблена частина проектної документації щодо вогнезахисту елементів даху, розроблення якої вимагалося завданням на проектування, не підтверджується матеріалами справи.

Крім того, такі роботи законодавством віднесено до поточного ремонту, а не до капітального, тому такі роботи могли не включатись у завдання та проект на капітальний ремонт даху.

Відповідно до п. 4.1. ДБН А 2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

Відповідачем не наведено посилання на норму закону чи іншого регуляторного акту, яка б прямо зобов'язувала обов'язково передбачати роботи з вогнезахисту частин даху при проектування робіт по їх капітальному ремонту.

Посилання відповідача на п. 1.4 ДБН В.2.6-14-95 (том. 1, проектування), яким передбачено, що "покриття повинні бути вогнестійкими", суд до уваги не приймає, оскільки вимога стосується не складу проектної документації, а матеріалів, з яких виконуються відповідні роботи і ніяким чином не зобов'язує проектувальників розробляти в обов'язковому порядку розділ проектної документації щодо вогнезахисту елементів дахів.

В оскаржуваному приписі відповідач зазначив у графі "суть порушення", що позивачем у декларації про початок виконання будівельних робіт наведені недостовірні дані стосовно наявності належним чином розробленої та затвердженої проектної документації.

Конструкція "наведення недостовірних даних" означає, що такі дані повинні бути завідомо недостовірними для замовника будівництва. Отже, відповідальність за вказане правопорушення, можлива за наявності умислу в діях відповідних осіб.

У даному випадку, за наявності належним чином затвердженого робочого проекту позивачем були внесені дані про наявність цього проекту до декларації про початок виконання таких робіт (а. с. 37-38). Сторони не заперечують, що робочий проект на виконання вказаних робіт дійсно є в наявності.

За таких умов, маючи розроблений і затверджений належним чином робочий проект, позивач законодавчо не наділений компетенцією давати йому глибоку технічну оцінку, та може не мати на це відповідної кваліфікації.

У відповідності до ч. 2 ст. 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Частиною 2 ст. 31 Закону № 3038 передбачено, що експертиза проектів будівництва проводиться в установленому Кабінетом Міністрів України порядку експертними організаціями незалежно від форми власності, які відповідають критеріям, визначеним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. При цьому до проведення експертизи залучаються (в тому числі на підставі цивільно-правових договорів) експерти з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, які пройшли професійну атестацію, що проводилася із залученням представників відповідних центральних органів виконавчої влади, та отримали відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Таким чином, спеціальний порядок проведення експертизи проектів будівництва виключає можливість перевірки проектів ще й посадовими особами відповідача.

Також звертає на себе увагу положення п. 8.4. ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації", відповідно до якого в окремих обґрунтованих випадках при виконанні будівельних робіт з капітального ремонту, пов'язаних виключно з поліпшенням експлуатаційних показників введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва, допускається розроблення лише дефектного акту, у якому зазначаються лише фізичні обсяги робіт та умови їх виконання, а також складається кошторисна документація.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 71 ч. 2 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи порушення процедури проведення перевірки та не доведеність відповідачем факту порушення позивачем містобудівного законодавства, суд вважає оскаржуваний припис протиправним, що є підставою для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа. Позивач надав платіжне доручення про сплату судового збору в сумі 1378,00 грн. (а. с. 51), що й підлягає присудженню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. 2, 7, 17, 94, 158, ч.3 ст. 160, 161, 162, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

1. Позов задовольнити.

2. Скасувати припис управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 23.09.2016 р. № 130.

3. Присудити Департаменту житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради (ідентифікаційний код 03365707) судовий збір у сумі 1378,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області.

Постанова набирає законної сили після закінчення 10-денного строку з дня проголошення/отримання постанови, якщо протягом цього часу не буде подано апеляційної скарги.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили постанови за наслідками апеляційного провадження.

Порядок та строки апеляційного оскарження визначені ст. 186 КАС України.

Суддя Є.В. Марич