Справа № 824/184/17-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2017-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2017 р. м. Чернівці Справа № 824/184/17-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову Приватного підприємства "Лілія" до Міністерства аграрної політики та продовольства України, Головного управління Державної казначейської служби у Чернівецькій області, третіх осіб на стороні відповідача Чернівецької обласної державної адміністрації в особі Департаменту агропромислового розвитку, Хотинської районної державної адміністрації про визнання неправомірною бездіяльності,-

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство "Лілія" звернулось до суду із вказаним позовом до Міністерства аграрної політики та продовольства України, Головного управління Державної казначейської служби у Чернівецькій області, третіх осіб на стороні відповідача Чернівецької обласної державної адміністрації в особі Департаменту агропромислового розвитку, Хотинської районної державної адміністрації в якому просять суд, визнати :

1. протиправною бездіяльності Міністерства аграрної політики та продовольства України та Головного управління Державної казначейської служби України у Чернівецькій області, яка полягає у невиплаті приватному підприємству "Лілія" бюджетних коштів в сумі 614200,00 грн. за державною програмою КПК 2801350 "Державна підтримка розвитку хмелярства, закладення молодих садів, виноградників та ягідників і нагляд за ними".

2. Стягнути з Державного бюджету України в особі Міністерства аграрної політики через Головне управління Державної казначейської служби України у Чернівецькій області, на користь приватного підприємства "Лілія" бюджетні кошти в сумі 614200,00 грн. за державною програмою КПК 2801350 "Державна підтримка розвитку хмелярства, закладення молодих садів, виноградників та ягідників і нагляд за ними".

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; 5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

При цьому, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів. Так, відповідно до частини 4 статті 105 КАС України адміністративний позов може містити вимоги про: 1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; 2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; 3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; 5) виконання зупиненої чи невчиненої дії; 6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Із змісту наданих матеріалів видно, що в матеріалах міститься лист управління агропромислового розвитку Хотинської РДА від 02.03.2017 року, а також Акт звіряння розрахунків між управлінням агропромислового розвитку Хотинської РДА та ПП "Лілія" без зазначення дати складання про те, що станом на 01 січня 2017 року обсяг кредиторської заборгованості складає 614200,00 грн. Оскільки Акт звіряння розрахунків складено між управлінням агропромислового розвитку Хотинської РДА та ПП "Лілія", а тому, вказані обставини вказують на те, що вказана заборгованість рахується за Управлінням агропромислового розвитку Хотинської РДА.

Як видно із змісту позовних, позивач просить суд визнати протиправною бездіяльності Міністерства аграрної політики та продовольства України та Головного управління Державної казначейської служби України у Чернівецькій області, яка полягає у невиплаті приватному підприємству "Лілія" бюджетних коштів в сумі 614200,00 грн., та стягнення коштів з Державного бюджету України в особі Міністерства аграрної політики та продовольства України та Головного управління Державної казначейської служби України у Чернівецькій області. Однак, не надав жодних доказів щодо протиправності дій відповідачів, в обґрунтування позовних вимог щодо наявної зареєстрованої кредиторської заборгованості.

Крім того, позивач не зазначив жодних позовних вимог до третіх осіб на стороні відповідача Чернівецької обласної державної адміністрації Хотинської районної державної адміністрації в особі Департаменту агропромислового розвитку, оскільки Акт звіряння розрахунків складено між управлінням агропромислового розвитку Хотинської РДА та ПП "Лілія" з якого видно, що вказаним управлінням рахується кредиторська заборгованість, що не відповідає вимогам частини 4 статті 105 КАС України.

У зв'язку з наведеним позивачу слід привести свої вимоги у відповідність до положень частини 4 статті 105 КАС України або ж надати уточнення до позовних вимог.

Крім того, відповідно до частини 2 статті 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Письмовими доказами є документи, які за змістом ч. 2 ст. 69, ч. 4 ст. 79, п. 6 ч. 1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України подаються в оригіналах або належним чином засвідчених копіях.

Слід додати, що згідно з пунктом 5.27 наказу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 р. № 55 копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів "Згідно з оригіналом", назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа.

Перевіривши подані позивач документи, судом встановлено, що на наданих копій документів міститься печатка адвокатське об'єднання "Софяк та партнери" заявником в порушення зазначених вимог жоден із доданих до позовної заяви фотокопій документів не засвідчений належним чином, а відтак фотокопії документи, додані до позовної заяви, не можуть вважатися засвідченими належним чином тобто бути належними доказами.

Водночас позивачем не надано жодного письмового доказу - документів первинного бухгалтерського обліку, в обґрунтування позовних вимог щодо суми боргу.

Частиною 4 статті 106 КАС України передбачено, що позовна заява підписується позивачем, або його представником. З цього приводу суд зазначає, що заява надана суду на шести стандартних аркушах, однак на титульному аркуші відсутній кутовий штамп з власним найменуванням, відсутня атрибутика юридичної особи, підпис не завірений круглою печаткою юридичної особи.

У наданих матеріалах, додатках, відсутні будь, які докази, які б давали можливість встановити особу, яка подала адміністративний позов, або представника та не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (адвоката), яка підписала та подала позовну заяву від імені позивача.

При цьому суд зазначає, що адміністративна процесуальна дієздатність органу, юридичної особи виникає і припиняється разом із виникненням і припиненням адміністративної процесуальної правоздатності.

Оскільки заява підписана директором Приватного підприємства «Лілія» Бурлакою О.О., яким не надано документів, доказів, які підтверджують право на звернення до суду, суд вважає, що вказані обставини не дозволяють судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (адвоката), яка підписала та подала позовну заяву від імені позивача, а відтак свідчить про недотримання вищевказаних вимог.

Частиною 4 статті 106 КАС України передбачено, що позовна заява підписується позивачем, або його представником. У наданих матеріалах, додатках містяться копії, які посвідчені печаткою Адвокатське об'єднання "Софяк та партнери" відсутні будь, які докази, які б давали можливість встановити особу, яка подала адміністративний позов, або представника та не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (адвоката), яка підписала та подала позовну заяву від імені позивача, а також посвідчила копії доданих матеріалів.

З цього приводу суд зазначає, що частиною п'ятою ст. 106 КАС України передбачено, що у випадку подання позовної заяви представником з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника. В контексті наведеного слід зазначити, що частиною 1 статті 59 КАС України визначено, що повноваження на ведення справи в суді дає представникові право на вчинення від імені особи, яку він представляє, усіх процесуальних дій, які може вчинити ця особа. Розпорядження довірителя представникові, який бере участь в адміністративному процесі на основі договору, щодо ведення справи є обов'язковими для нього.

Спеціальні правила встановлено також частиною 5 статті 58 КАС України, якою передбачено, що повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватися ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором про надання правової допомоги. До ордера обов'язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій. Витяг засвідчується підписом сторін.

Як вбачається із позовної заяви, вказана заява підписана директором ПП "Лілія" Бурлака О.О., копії додатків до позовної заяви посвідчені печаткою Адвокатське об'єднання "Софяк та партнери", однак до позовної заяви не додано будь якого документа, що посвідчує особу позивача, керівника юридичної особи, а також договору на підтвердження повноважень представника позивача на ведення справи в суді та на підписання позовної заяви, а відтак з урахуванням викладених положень КАС України вказаний недолік позовної заяви підлягає усуненню шляхом надання оригіналу договору або засвідченого сторонами витягу з нього, а також документа, що посвідчує особу позивача, чи призначення керівника юридичної особи.

Наведене вище, в контексті положень статті 107 КАС України, не дозволяє судді здійснити перевірку наявності повноважень у особи (заявника), яка підписала та подала заяву від імені позивача, а також посвідчила копії окремих додатків позовної заяви, відтак, свідчить про недотримання вимог статті 106 КАС України та є недоліком позовної заяви.

Також, частиною 3 статті 106 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI. (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно статті 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Розміри ставок судового збору визначено статті 4 цього Закону. Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір становить - 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2017 р." з 1 січня 2017 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивач за подання позовної заяви, яка містить одну вимогу не майнового та одну вимогу майнового характеру, повинен сплатити судовий збір, однак доказів сплати судового збору до суду не надав.

З урахуванням зазначених обставин, суд приходить до висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статті 106 КАС України.

Частина 1 статті 108 КАС України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Суд вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі, тому надає позивачеві строк для усунення зазначених вище недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 106, 160, 165 та ч. 1 ст. 108 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву, залишити без руху.

2. Встановити позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали суду.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини 3 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без руху не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки встановлені ст.ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя П.Д. Дембіцький