Справа № 814/2064/16
Суддя: Лебедєва Г. В.
Дата ухвалення: 2017-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Миколаїв

11 січня 2017 року Справа № 814/2064/16

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Лебедєвої Г.В., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Миколаєві справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування постанови від 06.10.2016 р. № 91/1014-7111-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису від 21.09.2016 р. № 129 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, -

В С Т А Н О В И В:

До Миколаївського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування постанови від 06.10.2016 р. № 91/1014-7111-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису від 21.09.2016 р. № 129 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що вказані в акті перевірки та протоколі обставини не відповідають дійсності, в свою чергу, оскаржувані припис та постанова є протиправними і порушують права позивача. Позивач розробляв лише Ескіз намірів та частину проекту і саме в цій частині здійснював авторський нагляд.

Представник відповідача проти позову заперечив з тих підстав, що під час перевірки посадовими особами Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області встановлено передачу проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті "Реконструкція нежитлових приміщень під квартири за адресою: АДРЕСА_1", розробленої ФОП ОСОБА_1, без необхідних вихідних даних: технічних умов на забезпечення об'єкта будівництва пожежною та техногенною безпекою.

Представник позивача в судовому засіданні заявив клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, про причини неявки суд не сповістив.

На підставі пункту 10 частини 1 статті 3, частини 6 статті 128 КАС України, суд вважає за можливе розглянути адміністративний позов в порядку письмового провадження, за наявними у справі матеріалами.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх доказами, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до направлення для проведення позапланової перевірки від 13.09.2016 р. № 867 головним інспектором будівельного нагляду Поляковим Євгеном Юрійовичем 21.09.2016 р. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності товариством з обмеженою відповідальністю сервісно-виробничою фірмою "Центуріон-Сервіс" на об'єкті будівництва "Реконструкція нежитлових приміщень під квартири за адресою: АДРЕСА_1".

За результатами вказаної перевірки встановлено, що 16.06.2016 р. до Управління товариством з обмеженою відповідальністю сервісно-виробничою фірмою "Центуріон-Сервіс" подано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті "Реконструкція нежитлових приміщень під квартири за адресою: АДРЕСА_1".

У зазначеній декларації замовником будівництва наведені дані про те, що проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_1 та затверджена замовником 30.05.2016 р., авторський нагляд здійснює ОСОБА_1

На запит Управління ФОП ОСОБА_1 підтвердив розроблення проектної документації, яка складалася з обмірів об'єкта реконструкції, пояснювальної записки, генплану, архітектурних рішень, рішення по водопостачанню та каналізації об'єкта.

Під час перевірки встановлено, що технічні умови на забезпечення об'єкта будівництва пожежною та техногенною безпекою не отримувались.

Враховуючи викладене, відповідач дійшов висновку про порушення позивачем вимог ч. 1 ст. 26 Закону України "Про архітектурну діяльність", ч. 1 ст. 29, ч. 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме: передача проектної документації для виконання будівельних робіт, розробленої ФОП ОСОБА_1, без необхідних вихідних даних: технічних умов на забезпечення об'єкта будівництва пожежною та техногенною безпекою. В проектній документації відсутні необхідні розділи, що є порушенням вимог п. 3.1.1 ДБН А.3.1-5: 2009 "Організація будівельного виробництва".

За результатами проведеної перевірки складено акт від 21.09.2016 р., протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.09.2016 р. та видано припис від 21.09.2016 р. № 129 з вимогою усунути виявлені під час перевірки порушення шляхом приведення проектної документації об'єкту "Реконструкція нежитлових приміщень під квартири за адресою: АДРЕСА_1" у відповідність до вимог містобудівного законодавства в термін до 22.11.2016 р.

06.10.2016 р. Управлінням розглянуто справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 визнано винним у порушенні норм містобудівного законодавства та винесено постанову № 91/1014-7111-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 130500 грн.

Не погоджуючись з приписом від 21.09.2016 р. № 129 та постановою від 06.10.2016 р. № 91/1014-7111-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 41) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 5 Порядку Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється, у тому числі, Держархбудінспекцією.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п. 16 - 18 Порядку № 553).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п. 19, 20 Порядку № 553).

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п. 22 Порядку № 553).

З аналізу наведених положень вбачається, що орган державного архітектурно-будівельного контролю має право за результатами здійснення планових та позапланових перевірок складати акт перевірки, протокол та припис про усунення порушень, а також накладати штраф на суб'єкта містобудування шляхом винесення постанови.

Як зазначено вище, під час перевірки Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області встановлено передачу проектної документації для виконання будівельних робіт, розробленої ФОП ОСОБА_1, без необхідних вихідних даних: технічних умов на забезпечення об'єкта будівництва пожежною та техногенною безпекою, що є порушенням ч. 1 ст. 26 Закону України "Про архітектурну діяльність", ч. 1 ст. 29, ч. 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". В проектній документації відсутні необхідні розділи, що є порушенням вимог п. 3.1.1 ДБН А.3.1-5: 2009 "Організація будівельного виробництва".

Відповідно до статті 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» N 208/94-ВР від 14.10.1994 правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» N 208/94-ВР від 14.10.1994 суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат; експертна організація - у розмірі вісімнадцяти мінімальних заробітних плат. .

У той же час, у відповідності до ч. 8 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Як вбачається з матеріалів справи та пояснень позивача, останній розробляв лише Ескіз намірів та частину проекту, до якої увійшли обміри об'єкта реконструкції, пояснювальна записка, генплан, архітектурні рішення, будівельні рішення. Ескіз намірів є передпроектною проробкою. Саме в цій частині позивач здійснював авторський нагляд.

У замовника будівництва була відсутня проектна документація, розроблена позивачем, а відтак він не міг її затверджувати.

Розроблена позивачем частина проектної документації могла в майбутньому увійти до проектної документації для виконання будівельних робіт, однак так і не була передана замовнику через порушення останнім своїх зобов'язань в частині надання вихідних даних та оплати вартості робіт. Таким чином, розроблена позивачем частина проекту є його власністю.

ФОП ОСОБА_1 підписав з ТОВ СВФ "Центуріон-Сервіс" договір від 31.05.2016 р., за яким зобов'язувався здійснювати авторський нагляд на об'єкті "Реконструкція нежитлових приміщень під квартири за адресою: АДРЕСА_1".

Однак, 07.10.2016 р. ФОП ОСОБА_1 направив ТОВ СВФ "Центуріон-Сервіс" повідомлення про припинення договору про виконання проектних робіт та надання послуг від 31.05.2016 р. Копію листа направлено також на адресу Управління.

Інший договір про виготовлення проектної документації в повному обсязі між ТОВ СВФ "Центуріон-Сервіс" і ФОП ОСОБА_1 не укладався.

З викладеного вище, суд дійшов висновку, що ТОВ СВФ "Центуріон-Сервіс" в декларації про початок виконання будівельних робіт вказав недостовірні відомості щодо розробника проектної документації, а відтак позивач не повинен нести відповідальність, передбачену Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Крім того, суд враховує, що ч. 2 ст. 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено право фізичної чи юридичної особи, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, - на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

Добровільність отримання технічних умов до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки підтверджується також Правилами надання технічних умов до інженерного забезпечення об'єкта будівництва щодо пожежної та техногенної безпеки, затвердженими наказом Міністерства оборони України від 14.11.2013 р. № 771.

Таким чином, отримання технічних умов є правом, а не обов'язком особи.

Виходячи із системного аналізу норм чинного законодавства України, суд прийшов до висновку про те, що відповідач при проведенні позапланової перевірки дійшов хибного висновку про порушення позивачем містобудівного законодавства та неправомірно прийняв оскаржувані припис і постанову, оскільки в ході судового розгляду справи не підтверджений факт допущення позивачем правопорушень у сфері містобудівної діяльності.

Підставою для притягнення до відповідальності позивача є скоєння правопорушення, але в даному випадку, відсутня об'єктивна сторона правопорушення (передача замовнику проектної документації), як складова складу правопорушення, оскільки, по-перше, позивачем розроблявся лише ескіз намірів та частину проекту, що є предпроектною документацією, а, по-друге, повну проектну документацію позивач не розробляв і замовнику не передавав, тому підстави для притягнення до відповідальності позивача відсутні.

Частиною 2 статті 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем як суб'єктом владних повноважень не доведено правомірність спірних рішень.

Системний аналіз наведених правових норм при застосуванні до правовідносин, що є предметом судового дослідження, вказує на те, що відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, при прийнятті оскаржуваних рішень діяв необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, та без дотримання принципу верховенства права.

Заперечення відповідача не спростовують обставин, встановлених у ході судового розгляду справи.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 2, 7-9, 14, 70-72, 79, 86,128, 158-163, 167, 254 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування постанови від 06.10.2016 року № 91/1014-7111-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису від 21.09.2016 року № 129 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області від 06.10.2016 року № 91/1014-7111-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області від 21.09.2016 року № 129 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Судові витрати в сумі 2683 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят три гривні) стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1) за рахунок бюджетних асигнувань Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя Г.В. Лебедєва