Справа № 803/883/16
Суддя: Гінда Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2017-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2017 року № 876/938/17
Львівський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Гінди О.М.

суддів: Качмара В.Я., Ніколіна В.В.

за участі секретаря судових засідань: Чопко Ю.Т.

представників позивача - Рубанової Г.С., Будневського А.Г.

представника відповідача - Кривчука В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області на постанову Волинського окружного адміністративного суду від 06 липня 2016 року у справі за адміністративним позовом Володимир-Волинського підприємства теплових мереж «Володимир-Волинськтеплокомуненерго» до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

встановив:

06.06.2016 Володимир-Волинське підприємство теплових мереж «Володимир-Волинськтеплокомуненерго» (далі - ВВ ПТМ «Володимир-Волинськтеплокомуненерго») звернулося в суд із адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області (далі - УДАБІ у Волинській області) у якому просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.05.2016 № 24/1110.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що під час прийняття Упралінням ДАБІ у Волинській області оскарженої постанови допущені порушення норм чинного законодавства, а саме не було дотримано порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Крім того, сплив встановлений законом трьохмісячний строк проведення перевірки достовірності даних, зазначених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, яка зареєстрована 03 листопада 2015 року за № ВЛ 50. Також позивач вказує на те, що підприємство було позбавлене права на участь його представника під час проведення вищезазначеної перевірки.

Постановою Волинського окружного адміністративного суду від 06.07.2016 позов задоволено повністю.

Із цією постановою суду не погодився відповідач та оскаржив її в апеляційному порядку. Вважає, що така прийнята з неповним з'ясуванням усіх фактичних обставин справи, з невідповідністю висновків суду обставинам справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому просить постанову скасувати та прийняти нову, якою в задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційних вимог посилається на те, що перевірка позивача була проведена за заявою фізичної особи ОСОБА_5 та на вимогу Державної архітектурно-будівельної інспекції України про проведення такої. Отже, за таким зверненням не поширюється трьохмісячний строк щодо перевірки достовірності даних наведених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації з дня подачі такої декларації, яка зареєстрована 03.11.2015 за № ВЛ 50. А отже, судом неправильно застосовані вимоги п. 7 Порядку № 55. Крім того, позивач була присутня під час проведення перевірки. Факт зазначення позивачем недостовірних даних у Декларації підтверджується зібраними доказами. Оскаржувана постанова винесена з дотриманням вимог чинного законодавства, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а тому підстав для її скасування не було.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав та подав додаткові пояснення до апеляційної скарги.

Представники позивача в судовому засіданні апеляційну скаргу заперечили та просили залишити її без задоволення.

Суд апеляційної інстанції, заслухав доповідь судді-доповідача, перевірив матеріали справи та обговорив підстави і межі апеляційних вимог, вважає, що апеляційну скаргу належить задовольнити.

Як встановлено судом першої інстанції, Управлінням ДАБІ у Волинській області відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядку № 553, на підставі звернення ОСОБА_5 від 20 квітня 2016 року, доручення Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 40-2009-Ж від 22 квітня 2016 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ПТМ "Володимир-Волинськтеплокомуненерго". Перевірку проведено на предмет достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта інженерно-транспортної інфраструктури до експлуатації на об'єкті "Капітальний ремонт інженерного вводу теплопостачання багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 з встановленням приладу обліку теплової енергії в м. Володимирі-Волинському", яка зареєстрована 03 листопада 2015 року за № ВЛ 50.

За результатами цієї перевірки складено акт від 05 травня 2016 року, відповідно до висновків якого встановлено порушення позивачем вимог пункту 10 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" - замовником будівельних робіт ПТМ "Володимир-Волинськтеплокомуненерго" вказано недостовірні дані щодо вартості основних фондів, які приймаються в експлуатацію та призначення технічного нагляду на об'єкті будівництва (а. с. 11-12).

У зв'язку із виявленим порушенням, на підставі акта перевірки Управлінням ДАБІ у Волинській області 05 травня 2016 року складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому вимагається усунути зазначені порушення містобудівного законодавства (а. с. 13-16).

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, на підставі акта перевірки та протоколу від 05 травня 2016 року Управлінням ДАБІ у Волинській області прийнято постанову від 17 травня 2016 року № 24/1110 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої ПТМ "Володимир-Волинськтеплокомуненерго" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 4 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф в розмірі 130 500 грн. (а. с. 17-18).

Також, за результатами проведення позапланової перевірки, враховуючи те, що зазначені недостовірні дані є підставою вважати самочинним будівництвом, відповідач прийняв рішення № 22 від 18 травня 2016 року, яким скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 03 листопада 2015 року № ВЛ 50 на об'єкт "Капітальний ремонт інженерного вводу теплопостачання багатоквартирного житлового будинку на АДРЕСА_1 з встановленням приладу обліку теплової енергії в м. Володимирі-Волинському" (а. с. 19).

Суд першої інстанції дійшов висновку, що позов слід задовольнити, оскільки перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ПТМ "Володимир-Волинськтеплокомуненерго" 05 травня 2016 року відповідачем проведено протиправно, а оскаржуване рішення, не відповідає критеріям, наведеним у статті 2 КАС України, оскільки відповідач діяв не на підставі та в не межах визначених законом повноважень, у зв'язку з чим оскаржувана постанова прийнята Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області від 17 травня 2016 року № 24/1110 про накладення на Володимир-Волинське підприємство теплових мереж "Володимир-Волинськтеплокомуненерго" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправною та підлягає скасуванню.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.

Спірні правовідносини регулюються Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності», постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 про Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною 1 статті 41 Закону передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, який здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 4 цієї статті посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію.

Пунктом 6 частини першої статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації.

Згідно із пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Адміністративна відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачена ст. 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до абз. 4 п. 6 ст. 2 зазначеної вище статті суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації - об'єктів ІІІ категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Абзацом сьомим пункту 7 Порядку визначено, що підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

З вищезазначеного випливає, що проведення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, проводиться зокрема на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, а у разі виявлення порушень у сфері містобудівної діяльності такий несе відповідальність передбачену законом.

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок № 553).

Згідно із пунктами 3 та 5 даного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до пункту 7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Як вбачається з направлення на перевірку від 04.05.2016 № 173 та акту перевірки від 05.05.2016 підставою для проведення перевірки слугувало звернення ОСОБА_5 про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства та доручення Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 40-2009-Ж від 22 квітня 2015 року, тобто перевірка була проведена не за самостійною ініціативою відповідача, а за заявою фізичної особи та на вимогу Держархбудінспекції про проведення такої. З цих підстав, трьохмісячний строк на проведення позапланової перевірки, щодо достовірності даних, наведених в декларації про готовність об'єкта до експлуатації, який відраховується з дня подання такої декларації, що зареєстрована 03.11.2015 № 50 не застосовується.

Крім того, позивач вказує на те, що було порушено право підприємства на участь його представника під час здійснення перевірки інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 13 зазначеного Порядку передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном (пункт 15 Порядку № 553).

Як передбачено у пунктах 17, 18 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (пункт 21 Порядку № 553).

Як вбачається з акту перевірки від 05.05.2016, таку проведено у присутності уповноваженої особи суб'єкта господарювання, проте підписувати акт перевірки директор Рубанова Г.С. відмовилась. Отже, перевірка була проведена за участю законного представника підприємства, а тому право позивача на участь у проведенні такої не було порушене.

Крім цього, частиною 10 статті 39 Закону передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Однак, як встановлено перевіркою, підприємством не вносились та не затверджувались наказом зміни до проектно-кошторисної документації щодо зменшення вартості виконаних робіт, а також відсутні підтверджуючі документи про обладнання, яке встановлено згідно з актами про його прийняття після випробування у визначеному порядку.

Разом з тим, перевіркою встановлено, що за здійснення технічного нагляду згідно декларації призначено - ОСОБА_6, інженера технічного нагляду, кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1, відповідно до договору № С-3 від 25.09.2015, однак фактично за здійснення технічного нагляду призначено ОСОБА_7 згідно договору № 3/10 від 30.11.2015.

Відповідно до частини 2 статті 39-1 у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.

Позивачем у встановлений строк не було внесено зміни до декларації про готовність об'єкта до експлуатації щодо номеру та дати договору про технічний нагляд, а тому вказана інформація є недостовірною, у зв'язку з чим і було накладено штраф на підприємство.

З наведеного суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що при проведенні перевірки, так і при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесенні оскаржуваної постанови, відповідач діяв у спосіб та у межах повноважень, наданих йому Законом, у зв'язку з чим прийняті відповідачем рішення, відповідно до вимог чинного, на момент виникнення спірних правовідносин, законодавства є правомірними.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про неправомірність прийняття постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.05.2016 № 24/1110, оскільки позивачем у декларації про готовність об'єкта до експлуатації наведено недостовірні дані, а саме ним не вносились та не затверджувались наказом зміни до проектно-кошторисної документації щодо зменшення вартості виконаних робіт, відсутні підтверджуючі документи про обладнання, яке встановлене згідно актами про його прийняття після випробування у визначеному порядку, а тому відповідачем правомірно застосовано до ВВ ПТМ «Володимир-Волинськтеплокомуненерго» штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 130 500 грн.

Згідно ч. 2 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони - суб'єкта владних повноважень, суд присуджує з іншої сторони всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати, пов'язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 94 КАС України, судовий збір присудженню з позивача на користь відповідача, як суб'єкта владних повноважень, не підлягає.

З огляду на викладене, постанова суду першої інстанції прийнята з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку про її скасування та прийняття нової постанови про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 202, 205, 207, 212, 254 КАС України, суд -

постановив:

апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області задовольнити.

Постанову Волинського окружного адміністративного суду від 06 липня 2016 року у справі № 803/883/16 - скасувати та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення.

На постанову протягом двадцяти днів, після набрання нею законної сили, може бути подана касаційна скарга безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий: О.М. Гінда

Судді: В.Я. Качмар

В.В. Ніколін

Постанова в повному обсязі складена та підписана 27.03.2017.