Справа № 820/538/17
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2017-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду в частині

29 березня 2017 р. Справа № 820/538/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді - Полях Н.А.,

при секретарі судового засідання - Корнієнка А.Д.,

за участі:

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Варламова Д.В.,

представника третьої особи - Андрієвської М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Управління Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області, третя особа: Харківська міська рада про зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_4, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправним та скасувати витяг № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданий Управлінням Держземагенства у м. Харкові Харківської області (лист від 30.10.2013 року №3811/08);

- визнати протиправним та скасувати витяг №956/16 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданий Управлінням Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області (лист від 11.08.2016 року №138/86-16);

- визнати протиправним та скасувати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №97-20.08-3-503/32-17 від 23.02.2017 року, виданий Управлінням Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.02.2017 року відкрито провадження по даній справі за позовом ОСОБА_4 до Управління Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області, третя особа: Харківська міська рада про зобов'язання вчинити певні дії.

Представник позивача - ОСОБА_4, через канцелярію суду 21.03.2017 року (Вх. № 01-26/9212) надав письмові пояснення щодо пропущеного позивачем строку звернення до адміністративного суду в частині однієї з вимог, а саме: визнання протиправним та скасування витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданий Управлінням Держземагенства у м. Харкові Харківської області (лист від 30.10.2013 року, № 3811/08). У судовому засіданні підтримав позицію викладену у письмових поясненнях стосовно того, що за захистом своїх прав та законних інтересів позивач звернувся до адміністративного суду стосовно позовної вимоги про визнання протиправним та скасування Витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданого Управлінням Держземагенства у м. Харкові Харківської області (лист від 30.10.2013 року, № 3811/08) в межах встановленого частиною 2 ст. 99 КАС України шестимісячного строку звернення.

Представник відповідача в судовому засіданні при вирішенні даного питання поклався на розсуд суду.

Представник третьої особи в судовому засіданні також заявив клопотання про часткове залишення адміністративного позову без розгляду внаслідок пропущення строку звернення до суду.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення представників сторін та третьої особи, дослідивши подані сторонами документи, з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до вимог ч.1 ст. 6 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч.1 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 ст. 99 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.3 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Після закінчення цього часу особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, але у задоволенні цього позову може бути відмовлено лише на тій підставі, що пропущено строк звернення.

При визначенні початку цього строку передусім до уваги береться момент, коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення. Йдеться не про те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність. Потім необхідно зважити, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

В наданих поясненнях щодо строку звернення ним до адміністративного суду в частині визнання протиправним та скасування Витягу № 808 представником позивача зазначено, що оскаржуваний Витяг № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки був виданий Управлінням Держземагенства у м. Харкові Харківської області, в якому викладена нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що перебуває у користуванні ОСОБА_4 за договором оренди землі від 29.08.2006 року була використана при розрахунку розміру орендної плати, викладеного в проекті додаткової угоди до вказаного договору оренди землі.

Також зазначено, що на думку позивача викладена у Витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки інформація не свідчила про наявність порушень прав та законних інтересів ОСОБА_4 та протиправність такого Витягу, оскільки позивач не володіє відповідними фаховими знаннями в цій галузі.

З причин невідповідності інформації Витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки характеристики орендованої земельної ділянки даним договору оренди землі, у липні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до Управління Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області з вимогою отримати новий Витяг, маючи на меті перевірити характеристику земельної ділянки для з'ясування наявності або відсутності помилок у Витягу № 808.

Виявилося, що зміст оскаржуваного Витягу № 956/16 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданий Управлінням Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області за змістом повністю аналогічний змісту Витягу № 808. Оскільки наведені у Витягах № 808 та № 956/16 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки характеристики земельної ділянки частково відрізнялися від характеристик, вказаних в договорі оренди землі, для з'ясування механізму внесення інформації у оскаржувані Витяги, позивач звернувся до Управління Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області.

Після спільного аналізу з фахівцем у галузі права підстав внесення до оскаржуваного Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки відомостей про земельну ділянку, позивач дізнався про порушення його прав та інтересів як орендодавця земельної ділянки, та відповідно протиправність оскаржуваних ним Витягів № 808 та № 956/16 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

А тому позивач вважає, що за захистом своїх прав та законних інтересів звернувся до адміністративного суду з вимогою про визнання протиправним та скасування Витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданого Управлінням Держземагенства у м. Харкові Харківської області (лист від 30.10.2013 року, № 3811/08) в межах встановленого ч.2 ст. 99 КАС України шестимісячного строку звернення (а.с. 51 - 53).

З цього приводу суд зазначає наступне.

Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов'язків.

Статтею 99 КАС України визначено строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають рівними та стабільними.

Такі строки обумовлені законодавцем достатніми для можливості вчасного захисту позивачем своїх порушених прав так і для можливості попередження запобігання зловживань з цього боку.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд зазначає, що у своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1 Конвенції, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою ( Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

Слід також зазначити, що дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов'язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Аналіз наведених норм права дає підстави дійти висновку про те, що виходячи зі змісту ст. 99 КАС України строк звернення до адміністративного суду з позовом як різновид строку позовної давності та наслідки його пропущення, встановлені ч. 2 ст. 100 КАС України, можуть застосовуватися судом лише у випадку, коли мало місце порушення прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулась до суду за захистом цих прав. Отже, початок перебігу строку звернення до адміністративного суду пов'язується, з одного боку, з об'єктивним моментом, тобто порушенням суб'єктивного права, а з другого боку, із суб'єктивним моментом, коли особа, яка звертається до суду, дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як зазначено представником позивача в наданих до суду письмових поясненнях щодо строків звернення та в судовому засіданні ним не заперечувалося, що зі змістом оскаржуваного Витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданого Управлінням Держземагенства у м. Харкові Харківської області ще у липні 2016 року, коли звернувся до Управління Держземагенства у м. Харкові Харківської області.

Слід також зазначити, що Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Однак, представником позивача не надано до суду жодних належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду починаючи з липня 2016 року і до дати подання ним адміністративного позову - 02 лютого 2017 року, судом не встановлено поважних причин пропущення шестимісячного строку звернення до суду, а позивачем таких причин також не наведено.

Посилання представника позивача на те, що ОСОБА_4 в достатній мірі не володіє фаховими знаннями у відповідній галузі, а тому на його думку, отримана позивачем у липні 2016 р. інформація з Витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не свідчила про наявність порушень його прав та законних інтересів, не може слугувати належною підставою для визнання строку на адміністративне оскарження витягу № 808 пропущеним з поважних причин.

Таким чином позивачем був пропущений встановлений законодавством строк звернення до суду. Доказів поважності пропуску строку та будь - яких пояснень з цього приводу представником позивача та самим позивачем до суду не надано, а судом не встановлено.

Правові наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені ст. 100 КАС України.

Відповідно до положень ст. 100 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Суд зазначає, що позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи (ч. 2 ст. 100).

Відповідно до п.9 ч.1 ст. 155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Згідно частини 2 статті 155 КАС України, про залишення позовної заяви без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позовної заяви без розгляду може бути оскаржена.

Виходячи з викладеного, суд дійшов до висновку, що представником позивача не доведено поважності причин пропуску строку звернення до суду в частині вимоги щодо визнання протиправним та скасування витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданого Управлінням Держземагенства у м. Харкові Харківської області (лист від 30.10.2013 року, № 3811/08), у зв'язку із чим письмові пояснення представника позивача з приводу поважності пропуску строків звернення позивачем щодо визнання протиправним та скасування витягу № 808 не є обґрунтованими.

За таких підстав, адміністративний позов в частині визнання протиправним та скасування витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 155, 160, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_4 до Управління Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області, третя особа: Харківська міська рада про зобов'язання вчинити певні дії в частині визнання протиправним та скасування витягу № 808 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданого Управлінням Держземагенства у м. Харкові Харківської області (лист від 30.10.2013 року, № 3811/08) - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили у разі повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження

Повний текст ухвали складено 30 березня 2017 року.

Суддя Полях Н.А.