Справа № 826/5414/16
Суддя: Кузьмишина О.М.
Дата ухвалення: 2017-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/5414/16 Головуючий у 1-й інстанції: Аблов Є.В.
Суддя-доповідач: Кузьмишина О.М.
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 березня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Кузьмишиної О.М.,

Суддів: Глущенко Я.Б.,

Шелест С.Б.,

за участю секретаря судового засідання Понсе Кашоіди О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніка ЛТД» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 січня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніка» ЛТД до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Державної фіскальної служби України про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ніка» ЛТД звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом звернулося до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві, Головного управління ДФС у м. Києві, Державної фіскальної служби України, в якому просить суд:

- визнати незаконною бездіяльність Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві, Головного управління ДФС у м. Києві, Державної фіскальної служби України по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку ТОВ «Ніка» ЛТД має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на величину від'ємного значення за червень 2015 у розмірі 4174714, 00 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість у визначений законом термін;

- зобов'язати Державну податкову інспекцію у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві, Головне управління ДФС у м. Києві, Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку ТОВ «Ніка» ЛТД має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на величну від'ємного значення за червень 2015 у розмірі 4174714, 00 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 січня 2017 року у задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаною постановою, позивач звернувся з апеляційною скаргою в якій просив скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову про задоволення адміністративного позову.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як свідчать обставини справи та встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Ніка» ЛТД є платником податку на додану вартість на підставі свідоцтва №200036000 (індивідуальний податковий номер 19).

Відповідно до наявних документів в матеріалах справи слідує, що позивачем 17.07.2015 року подано податкову декларацію з податку на додану вартість за червень 2015 року, у якій задекларовано рядок 24 у сумі 1398081,00 грн.

Зазначена декларація прийнята Державною податковою інспекцією у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві 17.07.2015 року, що підтверджується квитанцією №2, яка міститься в матеріалах справи.

В подальшому, товариство з обмеженою відповідальністю «Ніка» ЛТД подало уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок, в якому задекларувало рядок 24 у сумі 4171714,00 грн.

Згідно квитанції №2 уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок прийнятий відповідачем - 04.08.2015 року.

Як стверджує позивач, за наслідком встановлення ним обставин не відображення коригування від'ємних значень у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, останній листом вих. №19 від 12.11.2015 року звернувся до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві з проханням надати роз'яснення та привести у відповідність значення рядка №9 Витягу до вимог діючого законодавства та відповідно з поданими товариством декларацією та уточнюючим розрахунком за червень 2015.

Листом №14180/10/26-51-15-01-121 від 04.12.2015 року Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві надав роз'яснення норм податкового законодавства заявнику.

Не погоджуючись з думкою Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві, товариство з обмеженою відповідальністю «Ніка» ЛТД скерувало ідентичний за змістом лист від 13.11.2015 року №220 до Головного управління ДФС у м. Києві.

За наслідком розгляду звернення позивача, Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві повідомив заявника, зокрема, що відповідно до п. 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України після «обнуління» показників формули реєстраційна сума збільшується на суму від'ємного значення, що задекларовано платником податків виключно у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 та не перераховується надалі у зв'язку з уточненням показників такої звітності.

В подальшому, товариство з обмеженою відповідальністю «Ніка» ЛТД листом від 26.11.2015 року звернулося до Державної фіскальної служби України з проханням надати письмові роз'яснення щодо механізму включення суми рядка 24 уточнюючого розрахунку за червень 2015 року поданої та прийнятої декларації ДФС України у рядках №9 Витягу показник S Накл, та зарахування у формулу для коректного відображення на збільшення рядка №2 Витягу з СЕА ПДВ.

Копію зазначеного листа було скеровано до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві та Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві.

Листом Державної фіскальної служби України №25646/6/99-99-15-01-03-15 від 01.12.2015 року заявнику надано відповідь з посиланням на п. 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України.

Водночас, листом Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві №14205/10/26-51-15-01-121 від 04.12.2015 року роз'яснено, що ДПІ районного рівня не наділені функціями надання податкових консультацій та роз'яснень.

Разом з цим, Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києва повідомило позивача, що відповідь на порушене останнім питання було надано листом від 27.11.2015 року №1897/10/26-15-15-01-18.

Станом на час розгляду справи по суті, відповідного коригування від'ємного значення у системі електронного адміністрування відповідачами здійснено не було.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ніка» ЛТД вважає бездіяльності відповідачів по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку він має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, протиправною, у зв'язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів виходить з наступного.

Основні принципи функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість (далі ПДВ) визначено статтею 200-1 розділу V Податкового кодексу України, якою було доповнено вказаний Кодекс згідно Закону України від 28 грудня 2014 року №71-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», що набрав законної сили з 01.01.2015 року.

Згідно пунктами 200-1.1, 200-1.2 статті 200-1 Податкового кодексу України (в редакції до 29.07.2015) система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України. Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Пунктом 35 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України встановлено, що період з 1 лютого 2015 року до 1 липня 2015 року є перехідним періодом, протягом якого реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється без обмеження сумою податку, обчисленою за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200 1 цього Кодексу.

За змістом приписів пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України (в редакції до 29.07.2015) платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою:

SНакл = SНаклОтр + SМитн + SПопРах - SНаклВид - SВідшкод - SПеревищ, де:

SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

SПопРах - загальна сума поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника;

SНаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок;

SПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов'язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року №569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість» (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) цей Порядок визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків. Система електронного адміністрування податку запроваджується поетапно: на перехідний період (до 1 липня 2015 року або іншої дати, визначеної окремим рішенням Верховної Ради України про скорочення такого періоду) - у тестовому режимі; із зазначеної дати - на постійній основі.

Відповідно до визначення, закріпленого у пункті 2 Порядку №569 рахунок у системі електронного адміністрування податку - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для досягнення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок.

Згідно із п. 3 Порядку №569 періодичність, структура та формат обміну інформацією і реєстрами платників податку, необхідними для функціонування системи електронного адміністрування податку, визначаються ДФС та Казначейством.

Відповідно до п. 5 Порядку № 569 електронні рахунки відкриваються виключно на підставі реєстру платників податку, який ДФС після присвоєння особі індивідуального податкового номера платника податку надсилає Казначейству. Датою початку здійснення платником податку операцій з використанням електронного рахунка є дата реєстрації його платником податку (для платників податку, зареєстрованих до 1 лютого 2015 р., - 1 лютого 2015 року).

29 липня 2015 року набрав чинності Закон України від 16.07.2015 №643-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість», відповідно до якого всі складові формули, визначені приписами пунктами 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України, на третій робочий день після набрання чинності цим Законом дорівнюють нулю, крім значень її складових S НаклОтр, S НаклВид та S Митн, що були сформовані починаючи з 01.07.2015 року (пункт 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України). Під час обрахунку показників S НаклОтр та S НаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 01.07.2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 01.07.2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників S НаклОтр, S НаклВид та S Митн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку суми S Накл також використовуються показники, визначені пунктом 34 підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу.

Згідно пункту 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових S НаклОтр, S НаклВид та S Митн, що були сформовані починаючи з 1 липня 2015 року. Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом, зокрема відповідно до п. 4:

до 31.07.2015 року для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року).

Суми такого від'ємного значення можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку.

Згідно з пунктом 9-2 Порядку №569 після закінчення перехідного періоду, зазначеного у пункті 1 цього Порядку:

1) ДФС автоматично збільшує розмір суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначеної відповідно до пункту 9 цього Порядку, на суму середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців / чотири квартали, та на запит платника податку інформує його про суму збільшення шляхом надсилання електронного повідомлення. Сума такого збільшення щокварталу підлягає автоматичному перерахунку ДФС шляхом віднімання суми попереднього збільшення та додавання суми збільшення згідно з поточним перерахунком з урахуванням середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців/чотири квартали, станом на дату перерахунку. На запит платника податку ДФС інформує його про результати такого перерахунку шляхом надсилання електронного повідомлення;

2) сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначена відповідно до пункту 9 цього Порядку, автоматично збільшується на суми помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань з податку. На суму такого збільшення: зменшується сума, задекларована до сплати до бюджету в звітному (податковому) періоді, або збільшується сума від'ємного значення, задекларована в звітному (податковому) періоді; помилково та/або надміру сплачені грошові зобов'язання з податку вважаються погашеними.

Згідно пункту 10 Порядку №569 ДФС:

1) обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі;

2) оприлюднює на офіційному веб-сайті алгоритми обрахунку показників формули обчислення зазначеної суми та джерела їх формування.

Колегією суддів встановлено, що 30.07.2015 року ДФС України на своєму офіційному сайті оприлюднила план заходів ДФС для забезпечення реалізації норм Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» від 16.07.2015 №643-VIII з удосконалення СЕА, в розділі ІІІ якого передбачено обнуління показників та перерахунок суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), для зареєстрованих платників податку, зокрема:

з 00 годин 00 хвилин 3 серпня 2015 року (на початок третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643) ДФС буде проведено обнуління суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН («СУМА»Накл), сформовану відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 та пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та значення усіх її складових, визначених Податковим кодексом України, крім показників «СУМА»НаклОтр, «СУМА»Митн та «СУМА»НаклВид, що були сформовані, починаючи з 1 липня 2015 року;

протягом 3 серпня 2015 року (третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643) сума «СУМА» Накл зареєстрованим платникам податку збільшиться на:

суму від'ємного значення податку, непогашеного станом на 01.07.2015 року та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року;

на кінець третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643 сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН («СУМА»Накл), буде обрахована на підставі оновлених значень усіх її складових та інших показників, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України.

При цьому, планом заходів окремо зазначено, що у зв'язку із переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ в штатний режим:

починаючи з 04 серпня 2015 року реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування, складених до 1 липня 2015 року, здійснюватиметься без обмеження сумою «СУМА»Накл.

Планом заходів окремо зазначено, що у зв'язку із переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ в штатний режим:

- починаючи з 04.08.2015 року реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування, складених до 1 липня 2015 року, здійснюватиметься без обмеження сумою «СУМА» Накл.;

- до 20.08.2015 року платникам податку, що застосовують звітний податковий період квартал, сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН («СУМА» Накл), буде збільшена на суму від'ємного значення, непогашеного станом на 01.07.2015 року та задекларованого у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за II квартал 2015 року.

Враховуючи офіційну інформацію ДФС, протягом 03.08.2015 були відновлені, у тому числі, й позивача, права на достовірне відображення в системі електронного адміністрування ПДВ відомостей щодо сум податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкову накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка відображається в рядку 2 Витягу з системи електронного адміністрування ПДВ.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем за звітний період червень 2015 року, сформовано показник «сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» (рядок 24), значення якого визначено у розмірі 4 429 187 грн. Факт одержання декларації з ПДВ за червень 2015 року відповідачем не заперечується.

Однак, станом на час розгляду справи в суді апеляційної інстанції відповідачем не забезпечено своєчасне відображення у системі електронного адміністрування ПДВ заявлених позивачем сум в декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року.

За змістом підпункту 4 пункту 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України визначальним фактором для автоматичного збільшення реєстраційної суми у системі електронного адміністрування податку на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, є зазначення такої суми саме в податковій звітності з ПДВ платника податку.

Відповідно до п. 1 ст. 50 Кодексу у разі якщо у майбутніх податкових періодах платник податків самостійно виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації, він зобов'язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Встановлено, що позивачем було виявлено таку помилку у податковій декларації та на виконання ст. 50 Кодексу було подано уточнюючий розрахунок у встановлені Кодексом строки.

Відповідачі та суд першої інстанції, як на підставу відмови в задоволені позову, посилаються на ч. 4 п. 34 підрозділу 2 розділу XX Кодексу, якою встановлено, що значення реєстраційної суми автоматично збільшується контролюючим органом на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій декларації з ПДВ, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до ст. 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 р.).

Відповідачі та суд першої інстанції вважають, що «реєстраційна сума» збільшується на суму від'ємного значення, що задекларована платником податків виключно в рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року та не підлягає перерахунку внаслідок уточнення показників такої звітності, а результати уточнення показників звітності з ПДВ за червень 2015 року в частині збільшення рядка 24 декларації з ПДВ підлягають відображенню в податковій декларації того звітного періоду, в якому було подано уточнюючий розрахунок.

Така позиція відповідачів і суду першої інстанції є помилковою оскільки згідно підпункту 4 пункту 34 підрозділу 2 розділу XX ПК України визначальним фактором для автоматичного збільшення реєстраційної суми у системі електронного адміністрування податку на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, є зазначення такої суми саме в податковій звітності з ПДВ платника податку.

В свою чергу, до податкової звітності з податку на додану вартість згідно пункту 8 розділу 1 Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 23 вересня 2014 року № 966 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 січня 2015 року № 13), належать:

податкова декларація з податку на додану вартість з додатками;

уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками;

розрахунок податкових зобов'язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України.».

Отже, уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за звітний період червень 2015 року, поданого TOB «НІКА» ЛТД 04 серпня 2015 року до контролюючого органу є однією з форм податкової звітності з ПДВ, а отже сформовані у ньому Позивачем показники (зокрема рядку 24) мали бути враховані Відповідачами при автоматичному збільшенні суми, на яку TOB «НІКА» ЛТД має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, на величину від'ємного значення за червень 2015 року у сумі 4 174 714, 00 грн.

Слід зазначити, що згідно статті 1 Протоколу 1 кожна юридична особа має право на мирне володіння. своїм майном. Конвенція, залишаючи за державною владою велику свободу відносно рішень в сфері економічної та соціальної політики, підтверджує, що таке втручання в гарантовані права не буде правильним.

Мирне володіння означає, що порушення принципу, встановленому у першому реченні, може мати місце і за відсутності прямого або фізичного втручання у право власності. Так, наприклад, порушення може мати форму позбавлення можливості використати власність, ненадання дозволів, або інших форм перешкоджання реалізації права власності, що є наслідком застосування законодавства або заходів органів державної влади/рішення Європейського суду у справі Wiggins v.Unated Kingdom Appl. 7456/76 (1976).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Спорронг і Лоннрот проти Швеції» (23 вересня 1982 p.), суд повинен визначити, чи було дотримано справедливий баланс між вимогами інтересів суспільства і вимогами захисту основних прав людини. Забезпечення такої рівноваги є невід'ємним принципом Конвенції в цілому і також відображено у структурі ст. 1 Першого протоколу (Лист Верховного Суду України від . 01.07.2013 р. «Аналіз деяких питань застосування судами законодавства про право власності при розгляді цивільних справ).

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до переконання, що оскільки відповідачем у порушення наведених законодавчих норм допущено протиправну бездіяльність щодо невнесення інформації до електронної системи адміністрування ПДВ про збільшення розміру суми податкового кредиту ТОВ «Ніка» ЛТД на суму 4 174 714,00 грн. згідно податкової декларації за червень 2015 року, відтак позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 202 КАС України, підставами для скасування постанови суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Відповідно до ч.1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ст. 94 КАС України, витрати відшкодовуються лише в обсязі, який підтверджено документально, тобто письмовими доказами. Склад та обсяг судових витрат не може доводитися іншими засобами доказування, оскільки вони є недопустимими.

Таким чином, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Державної фіскальної служби України підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати у розмірі 2 894 грн. (1378 грн. (судовий збір сплачений при поданні позову) + 1516 грн. (судовий збір сплачений при поданні апеляційної скарги).

Керуючись ст.ст.94, 197, 202, 205, 207 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніка» ЛТД задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 січня 2017 року скасувати та прийняти нову постанову про задоволення адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніка» ЛТД до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Державної фіскальної служби України про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії.

Визнати незаконною бездіяльність Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві, Головного управління ДФС у м. Києві, Державної фіскальної служби України по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку ТОВ «Ніка» ЛТД має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на величину від'ємного значення за червень 2015 у розмірі 4174714, 00 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість у визначений законом термін;

Зобов'язати Державну податкову інспекцію у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві, Головне управління ДФС у м. Києві, Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку ТОВ «Ніка» ЛТД має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на величну від'ємного значення за червень 2015 у розмірі 4174714, 00 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю (02093, м.Київ, вул.Бориспільська, 26-В, офіс 206, ) судові витрати у розмірі 2 894 грн. (дві тисячі вісімсот дев'яносто чотири гривні) 00 коп. а саме:

1) у розмірі 964 грн. 67 коп. (дев'ятсот шістдесят чотири гривні шістдесят сім копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (02068, м.Київ, вул.Кошиця, буд.3, );

2) у розмірі 964 грн. 67 коп. (дев'ятсот шістдесят чотири гривні шістдесят сім копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (04655, м.Київ, Львівська площа, буд.8, );

3) у розмірі 964 грн. 67 коп. (дев'ятсот шістдесят чотири гривні шістдесят сім копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України (04655, м.Київ, Львівська площа, буд.8, ).

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня її складання в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: О.М. Кузьмишина

Судді: Я.Б.Глущенко

С.Б.Шелест

(Повний текст постанови складений 20 березня 2017 року).

Головуючий суддя Кузьмишина О.М.

Судді: Шелест С.Б.

Глущенко Я.Б.