Справа № 804/136/17
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 лютого 2017 р. Справа № 804/136/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Царікової О.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, зобов'язання вчинити певні дії,
10 січня 2017 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_2 (далі - позивач) до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - ГУНП в Дніпропетровській області, відповідач) про:
- визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за № 357 о/с від 19.12.2016 «По особовому складу» в частині звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_2, командира відділення Нікопольського відділу поліції, зі служби в поліції за п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліції» (через службову невідповідність);
- поновлення старшого сержанта поліції ОСОБА_2 на посаді командира відділення Нікопольського відділу поліції;
- зобов'язання Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1) суму середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу з 20.12.2016 по дату поновлення на роботі.
В обгрунтування заявленого адміністративного позову позивач зазначив, що у період з 13.08.2010 по 06.11.2015 проходив службу в ОВС. З 07.11.2015 на підставі наказу ГУНП в Дніпропетровській області №1 о/с ОСОБА_2 призначено як такого, що прибув з Міністерства внутрішніх справ, командиром відділення Нікопольського відділу поліції з присвоєнням йому спеціального звання старшого сержанта поліції. Проте, керівництвом ГУНП в Дніпропетровській області щодо позивача було прийнято незаконне рішення про проведення атестації, саму атестацію проведено з порушенням визначеної законом процедури, а за її результатами прийнято необґрунтований та безпідставний висновок про невідповідність позивача займаній посаді. Означений висновок став підставою для прийняття наказу про звільнення позивача із займаної посади через службову невідповідність, який, на думку позивача, є протиправним, оскільки він пройшов всі необхідні процедури та отримав достатню кількість балів. Окрім того, згідно з розділом І атестаційного листа та висновку безпосереднього керівника, вказаному у розділі ІІ цього листа, ОСОБА_2 відповідає займаній посаді та характеризується позитивно, має добру професійну підготовку для виконання своїх функціональних обов'язків. За таких обставин, на думку позивача, атестаційна комісія не з'ясовувала його відповідність критеріям, встановленим пунктом 16 Розділу ІV Інструкції про проведення атестування поліцейських, матеріали особової справи розглянула поверхнево та упереджено, внаслідок чого дійшла необґрунтованого висновку про службову невідповідність. З урахуванням зазначеного, позивач вважає своє звільнення незаконним, оскільки висновки про його службову невідповідність є безпідставними та необґрунтованими та просить суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 січня 2017 року відкрито провадження у справі № 804/136/17 та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 26 січня 2017 року.
Відповідач заперечив проти позову з підстав, викладених у письмових запереченнях на адміністративний позов. Відповідач вказав, що колишніх працівників ОВС було прийнято без проведення атестування за скороченою процедурою без належного відбору, їх було призначено на посади тимчасового штатного розпису, а тому було проведено атестування позивача згідно з наказом від 23.02.2016 №458 з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив службової кар'єри. За наслідками атестації ОСОБА_2, Атестаційною комісією № 19 ГУНП в Дніпропетровській області зроблено висновок про невідповідність позивача займаній посаді, на підставі чого ГУНП в Дніпропетровській області прийнято наказ № 357 о/с від 19.12.2016 року «По особовому складу» про звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_2, командира відділення Нікопольського відділу поліції із займаної посади.
У судове засідання 27.02.2017 з'явився представник позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача у судове засідання 27.02.2017 не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Згідно з частиною 6 статті 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу в письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_2 проходив службу в органах внутрішніх справ з 13.08.2010 по 06.11.2015.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 07.11.2015 року № 1 о/с відповідно до пунктів 9 та 12 розділу XI Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію» ОСОБА_2, який мав спеціальне звання старший сержант міліції, як такого, що прибув з Міністерства внутрішніх справ, з 07.11.2015 призначено з присвоєнням спеціального звання старшого сержанта поліції в порядку переатестування та з установленням посадового окладу згідно штатного розпису, командиром відділення Нікопольського відділу поліції.
На виконання статті 57 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон) та пункту 1 розділу І Інструкції, відповідно до наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 23.02.2016 № 458 з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив службової кар'єри було наказано провести атестування поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області.
За наслідками проведеного атестування позивача, результати якого оформлені протоколом від 12.09.2016 ОП№15.00035015.0033033, Атестаційною комісією № 19 ГУНП в Дніпропетровській області зроблено висновок про невідповідність позивача займаній посаді. На підставі означеного висновку наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 19.12.2016 № 357 о/с старшого сержанта поліції ОСОБА_2 командира відділення Нікопольського відділу поліції звільнено з 19.12.2016 за п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».
Відповідно до ч. 3 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.
Відповідно до постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29 вересня 2016 року № 11 «Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації» зважаючи на пункт 3 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якого у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, суд у наведеній категорії справ має право і зобов'язаний перевірити обґрунтованість оскарженого рішення (висновку) атестаційної комісії.
Отже, під час розгляду справи для оцінки правомірності та наявності підстав для звільнення позивача з займаної посади, суду належить надати оцінку правомірності проведення атестації позивача та обґрунтованості рішення (висновку) атестаційної комісії, за результатами проведеної атестації.
Національну поліцію України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ, утворено постановою Кабінету Міністрів України від 2 вересня 2015 року № 641.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2015 року № 730 утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Національної поліції за переліком згідно з додатком 1 та ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Міністерства внутрішніх справ за переліком згідно з додатком 2.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом України «Про Національну поліцію», який набрав чинності з 07.11.2015.
Відповідно до пункту 9 Розділу XI Прикінцеві та Перехідні положення Закону України «Про Національну поліцію» працівники міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції, за умови відповідності вимогам до поліцейських, визначеним цим Законом, упродовж трьох місяців з дня опублікування цього Закону можуть бути прийняті на службу до поліції шляхом видання наказів про призначення за їх згодою чи проходження конкурсу на посади, що заміщуються поліцейськими, у будь-якому органі (закладі, установі) поліції.
Посади, що пропонуються особам, зазначеним у цьому пункті, можуть бути рівнозначними, вищими або нижчими щодо посад, які ці особи обіймали під час проходження служби в міліції.
Пунктом 12 вказаного Розділу XI Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що працівникам міліції, які у визначеному цим Законом порядку прийняті на службу до поліції, наказами про призначення на відповідні посади одночасно присвоюються відповідні спеціальні звання поліції відповідно до такої схеми співвідношення спеціальних звань, зокрема: спеціальне звання міліції - спеціальне звання поліції, капітан міліції - капітан поліції.
На підставі заяви позивача від 07.11.2015 наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 07.11.2015 № 1 о/с відповідно до пунктів 9 та 12 Розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію» позивача прийнято до лав поліції як такого, що прибув з Міністерства внутрішніх справ.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області України від 23.02.2016 №458 «Про проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри при призначенні на вищу посаду, переміщення на нижчу, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, наказано провести атестування поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області та підпорядкованих підрозділів.
28.07.2016 наказом ГУНП в Дніпропетровській області № 2134 «Про оголошення персонального складу атестаційних комісій для проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» затверджено персональний склад Атестаційної комісії № 19 ГУНП в Дніпропетровській області.
Порядок атестування поліцейських, яке проводиться в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах (закладах, установах) Національної поліції України (далі - органи поліції) з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри, визначений Інструкцією про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17 листопада 2015 року №1465 (далі - Інструкція №1465).
Порядок організації, підготовки, проведення атестування регламентований Розділом ІV Інструкції № 1465. Згідно з п. 1 вказаного розділу організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають: 1) створення атестаційних комісій; 2) складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню; 3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії; 4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії; 5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування.
З аналізу п. 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію» випливає, що його положення не передбачають проведення атестування чи переатестування працівників міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції.
Статтею 57 Закону України «Про Національну поліцію» визначено порядок атестації поліцейського.
Атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.
Атестування поліцейських проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.
Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.
Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами.

Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

У спірних правовідносинах встановлено, що позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду (а не шляхом проходження конкурсу на посади), як визначено у п. 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію».

Отже, підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача не було, проведення атестування позивача здійснено неправомірно, без наявності визначених законом підстав на його проведення.

Таким чином, оскільки позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду, а не шляхом проходження конкурсу на посади, як визначено пунктом 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію», то підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача, передбачених статтею 57 Закону України «Про Національну поліцію», не було.

Як зазначив Пленум Вищого адміністративного суду України у п. 2 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 № 11 «Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації», положення частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що закріплений у ній перелік підстав атестування поліцейських є вичерпним. Положення частини четвертої статті 57 Закону про те, що рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами, у взаємозв'язку з положенням частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що у відповідному наказі керівника органу поліції щодо заходів із підготовки та проведення атестування повинно бути зазначено: ім'я поліцейського (перелік імен поліцейських), які підлягають атестуванню; необхідність та підстава атестування щодо кожного поліцейського, який включений до списку поліцейських, які підлягають атестуванню.

Наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 23.02.2016 №458 не визначає конкретного переліку осіб, які підлягають атестуванню, не містить означений наказ також і обґрунтування необхідності та підстав атестування щодо кожного поліцейського.

Згідно з протоколом від 12.09.2016 ОП №15.00035015.0033033 Атестаційної комісії № 19 ГУНП в Дніпропетровській області, за результатами здійсненого атестування, ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, що також відображено в атестаційному листі позивача у розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа, а саме: «4 - займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Означене рішення стосовно позивача Атестаційна комісія №19 ГУНП в Дніпропетровській області обґрунтувала низьким рівнем теоретичних знань та професійних якостей, низьким балом тестування, нерозумінням реформи поліції, про що зазначено в протоколі від 12.09.2016 ОП №15.00035015.0033033.

Із вказаним рішенням Атестаційної комісії № 19 ГУНП в Дніпропетровській області позивач не погоджується, зазначає про його необґрунтованість та прийняття без урахування усіх обставин, які мають значення для об'єктивної оцінки результатів атестування поліцейських.

Надаючи оцінку правомірності рішення Атестаційної комісії № 19 ГУНП в Дніпропетровській області, оформленого протоколом від 12.09.2016 ОП №15.00035015.0033033, про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді з подальшим звільненням зі служби в поліції через службову невідповідність, суд виходить з такого.

Як визначено у п. 9 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 № 11 «Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації» необґрунтованим, а тому таким, що підлягає скасуванню, слід вважати рішення (висновок) атестаційної комісії у разі, коли:

- відповідач не надав суду доказів на підтвердження обставин, які у рішенні (висновку) атестаційної комісії вважаються встановленими. Зокрема, не надано відомостей, отриманих під час співбесіди з поліцейським, та відомостей із відкритих джерел, на які атестаційна комісія посилається як на докази низького рівня мотивації поліцейського щодо подальшої роботи, низького професійного рівня/потенціалу поліцейського, незнання ним законодавчої бази;

- рішення (висновок) атестаційної комісії не містить висновків щодо обставин, передбачених пунктом 16 розділу ІV Інструкції, та факту відповідності поліцейського вимогам, що пред'являються до нього як до особи, яка перебуває на відповідній посаді;

- негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією, не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського. При цьому атестаційною комісією не наведено мотивів неврахування таких доказів;

- набрання поліцейським за результатами тестування кількості балів, меншої за мінімально необхідний рівень, чи негативні результати тестування на поліграфі атестаційна комісія оцінювала без зважання на решту доказів;

- дані з мережі Інтернет щодо поліцейського були взяті атестаційною комісією до уваги, незважаючи на те, що їх достовірність не встановлена та не підтверджена відповідними доказами та висновками компетентних органів.

За результатом розгляду матеріалів та проведеної співбесіди, Атестаційною комісією № 19 ГУНП в Дніпропетровській області прийнято рішення, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, про що зазначено в протоколі атестування та в розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа позивача, а саме: «займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Пунктом 2 розділу І Інструкції № 1465 передбачено, що керівники всіх рівнів зобов'язані забезпечити атестування на високому організаційному та правовому рівні з додержанням принципу відкритості (крім випадків, установлених законом) та об'єктивності в оцінці службової діяльності поліцейських, які атестуються.

Згідно з пунктом 11 розділу IV Інструкції № 1465, атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Інструкції № 1465, атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.

Прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу ІV Інструкції № 1465, з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.

За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.

Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Пунктом 15 Розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

При цьому, відповідно до пункту 16 Розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Зміст викладених положень Інструкції № 1465 свідчить, що атестування поліцейських включає два етапи: тестування та співбесіду.

Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.

Як видно з атестаційного листа, ОСОБА_2 отримав 24 бали з 60 за результатами тестування загальних знань, та 28 з 60 за наслідками тестування з професійних знань.

Судом встановлено, що 12.09.2016 Атестаційною комісією № 19 ГУНП в Дніпропетровській області проведено співбесіду із ОСОБА_2, результати якої зафіксовані в додатку № 1 до протоколу від 12.09.2016 ОП № 15.00035015.0033033.

Інструкція № 1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також з'ясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції № 1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитися питання.

Згідно з пунктами 20-23 Інструкції № 1465, усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення. У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у пункті 15 цього розділу. Протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.

У додатку № 1 до протоколу наведений перелік питань, які ставилися під час співбесіди позивачу. При дослідженні зазначеного додатку № 1 судом встановлено, що позивачу запитання про посадові обов'язки атестаційною комісією не ставилися, не запитувалися також і положення посадової Інструкції, яка регламентує поведінку особи на посаді, яку займав ОСОБА_2 на час проходження атестації.

Суд зазначає, що процедура проведення співбесіди як етап атестування повинна бути достатньо прозорою з тим, щоб і сама особа, яка проходить співбесіду, керівники органів поліції, які реалізовують її результати та суд, перевіряючи законність проведеного атестування, могли з'ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого атестаційною комісією рішення.

Зі змісту протоколу атестаційної комісії від 12.09.2016 ОП №15.00035015.0033033 також встановлено, що членами атестаційної комісії під час проведення атестування позивача було досліджено наступні документи: декларацію про доходи; послужний список (форма 1); інформаційну довідку; висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 5 Закону України «Про очищення влади»; інформацію з відкритих джерел.

Суд вважає висновок Атестаційної комісії № 19 ГУНП в Дніпропетровській області про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді через службову невідповідність необґрунтованим та прийнятим без урахування усіх матеріалів, які підлягають оцінці під час атестування поліцейських, з огляду на таке.

В атестаційному листі позивача міститься оцінка його професійних якостей на займаній посаді, яка надана прямим керівником - начальником ІТТ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції Патракей О.П., яка за своїм змістом є позитивною. За час служби в органах внутрішніх справ на займаній посаді позивач зарекомендував себе з позитивного боку, як досвідчений, дисциплінований, ініціативний працівник. Свої функціональні обов'язки знає та сумлінно виконує. Має достатній рівень професійної підготовки та практичний досвід роботи. Удосконалює свій інтелектуальний рівень. За характером стриманий, врівноважений. У поводженні з громадянами ввічливий, тактовний. Користується авторитетом серед співробітників. Підтримує тісні ділові стосунки з колегами. Відданий справі служіння українському народу. Українською мовою володіє добре. Працює незважаючи на власний час. Нормативні документи, що регламентують діяльність Національної поліції, знає та виконує належним чином, якісно виконує роботу щодо охорони та конвоювання затриманих та взятих під варту осіб. Ініціативний, вимогливий до себе працівник. Доручення керівництва виконує вчасно. Службові питання вирішує оперативно, з інтересом до справи. Приділяє належну увагу самопідготовці. На зауваження керівництва реагує добре та вживає заходів по їх усуненню. Завжди дотримується встановлених правил службової субординації та носіння форменного одягу. У стройовому відношенні підтягнутий. Фізично розвинутий добре. Табельну вогнепальну зброю та підстави для її застосування знає. Державну та службову таємницю зберігати вміє

Відповідно до пункту 9 розділу ІV Інструкції № 1465 керівники, які складають атестаційний лист, зобов'язані: ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист.

Також вказаним пунктом розділу ІV Інструкції № 1465 визначено, що прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: займаній посаді відповідає; займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

У розділі ІІ атестаційного листа ОСОБА_2 міститься висновок прямого керівника - начальника Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Піскунова В.М., відповідно до якої позивач займаній посаді відповідає.

Отже, з атестаційного листа вбачається, що позивач характеризується виключно позитивно та відповідає займаній посаді.

Окрім того, в матеріалах справи наявна довідка щодо персональних результатів службової діяльності старшого сержанта поліції ОСОБА_2, начальника конвою Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 07.11.2015, згідно з якою ОСОБА_2 несе відповідальність за точне і своєчасне виконання поставленого завдання щодо конвоювання затриманих і взятих під варту осіб, стежить за додержанням законності підлеглими, збереження службових документів, особових справ конвойованих, озброєння та інших засобів, які були видані конвою.

За вказаний період конвойною службою поліції було відконвойовано всього 767 осіб. Проведено 43 планових етапів та 15 спецетапів.

При цьому, будь-які інші документи, які б могли характеризувати позивача як некомпетентного спеціаліста (заяви чи скарги на дії позивача, акти службових розслідувань, тощо) атестаційна комісія не досліджувала. Жодних відомостей про те, яким саме вимогам, що пред'являються до особи, яка перебуває на посаді, яку обіймає позивач, він не відповідає, у чому саме проявляється така невідповідність, протокол засідання та висновок (рішення) атестаційної комісії не містять.

Окрім того, суд не знаходить також належного підтвердження викладеним у протоколі від 12.09.2016 ОП №15.00035015.0033033 даним щодо низького рівня теоретичних знань позивача, з огляду на те, що такий висновок не відповідає результатам тестування позивача за професійним тестом, а також іншим зібраним матеріалам справи, зокрема й тим, що досліджувалися комісією.

Пунктом 12 Інструкції №1465 передбачено право атестаційної комісії робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Судом встановлено, що будь-які запити, у тому числі, щодо наявності досягнень в роботі, перевірки інформації, розміщеної у відкритих джерелах щодо позивача, пов'язаних з його службовою діяльністю, атестаційною комісією зроблені не були.

Слід також зазначити, що статтею 61 Закону України «Про Національну поліцію» визначені обмеження, пов'язані зі службою в поліції. Не може бути поліцейським: 1) особа, визнана недієздатною або обмежено дієздатною особою; 2) особа, засуджена за умисне вчинення тяжкого та особливо тяжкого злочину, у тому числі судимість якої погашена чи знята у визначеному законом порядку; 3) особа, яка має непогашену або не зняту судимість за вчинення злочину, крім реабілітованої; 4) особа, щодо якої було припинено кримінальне провадження з нереабілітуючих підстав; 5) особа, до якої були застосовані заходи адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією; 6) особа, яка відмовляється від процедури спеціальної перевірки під час прийняття на службу в поліції або від процедури оформлення допуску до державної таємниці, якщо для виконання нею службових обов'язків потрібен такий допуск; 7) особа, яка має захворювання, що перешкоджає проходженню служби в поліції. Перелік захворювань, що перешкоджають проходженню служби в поліції, затверджується Міністерством внутрішніх справ України спільно з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров'я; 8) особа, яка втратила громадянство України та/або має громадянство (підданство) іноземної держави, або особа без громадянства; 9) особа, яка надала завідомо неправдиву інформацію під час прийняття на службу в поліції.

Висновки атестаційної комісії щодо кваліфікації працівника є відображенням дій відповідних посадових осіб та є підставою для видання наказу і підлягають оцінці у сукупності з іншими доказами, зокрема наявності фактичних даних, які підтверджують, що внаслідок недостатньої кваліфікації поліцейський не може виконувати покладених на нього службових обов'язків.

Матеріали атестування не містять даних, наявність яких виключає можливість проходження позивачем служби в поліції.

Приймаючи рішення, оформлене протоколом від 12.09.2016 ОП №15.00035015.0033033 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді, Атестаційна комісія № 19 ГУНП в Дніпропетровській області не надала належну оцінку висновкам прямого керівника позивача, не спростувала висновки щодо його позитивної характеристики. Негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією, не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського - позивача, при цьому атестаційною комісією у своєму рішенні не наведено мотивів неврахування таких обставин.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що при проведенні атестування позивача не були дотримані вимоги Закону України «Про Національну поліцію» та Інструкції № 1465, а тому висновки Атестаційної комісії № 19 ГУНП в Дніпропетровській області, оформлені протоколом від 12.09.2016 ОП №15.00035015.0033033 не можуть бути підставами для звільнення позивача із займаної посади командира відділення Нікопольського відділу поліції через службову невідповідність за пунктом 5 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

З огляду на те, що наказ ГУНП в Дніпропетровській області № 357 о/с від 19.12.2016 «По особовому складу» в частині звільнення позивача із займаної посади в поліції прийнятий на виконання висновку Атестаційної комісії № 19 ГУНП в Дніпропетровській області та з урахуванням встановленої під час судового розгляду необ'єктивності таких висновків атестаційної комісії, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування означеного наказу ГУНП в Дніпропетровській області № 357 о/с від 19.12.2016 «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_2 та необхідність поновлення старшого сержанта поліції ОСОБА_2 на посаді командира відділення Нікопольського відділу поліції.

За правилами частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України при ухваленні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100.

З урахуванням цих норм, зокрема абзацу 3 пункту 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана виплата, тобто дню звільнення працівника з роботи. Відповідно до пункту 5 розділу ІV Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період. Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац 2 пункту 8 Порядку). Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац 3 пункту 8 Порядку). Крім того, положеннями розділу ІІІ Порядку передбачені виплати, які підлягають і не підлягають урахуванню (зокрема, одноразові виплати, соціальні виплати, окремі види премій тощо) при обчисленні середньої заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплати за час вимушеного прогулу.

Така позиція суду узгоджується із позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 14 вересня 2016 року № 6-419цс16.

Згідно з довідкою про середню заробітну плату від 08.02.2017 № 1132, виданої ГУНП в Дніпропетровській області, середньоденне грошове забезпечення ОСОБА_2 станом на 19.12.2016 становило 108,39 грн..

Зважаючи на те, що всього кількість днів вимушеного прогулу ОСОБА_2 за період з 20.12.2016 по 27.02.2017 складає 48 робочих днів, оскільки день звільнення позивача 19.12.2016 є останнім його робочим днем, середньоденний заробіток позивача для розрахунку оплати часу вимушеного прогулу складає 108,39 грн., суд дійшов висновку про необхідність зобов'язання Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 20.12.2016 по 27.02.2017 у сумі 5202 (п'ять тисяч двісті дві) грн. 72 коп., без урахування податків та зборів.

Таким чином, заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню судом у повному обсязі

Згідно з п.2 ч.1 ст. 256 КАС України встановлено, що негайно виконуються постанови суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць.

Керуючись ст. ст. 94, 122, 128, 160 - 163, 186, 254, 256 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, зобов'язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19.12.2016 № 357 о/с «По особовому складу» в частині звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_2, командира відділення Нікопольського відділу поліції, зі служби в поліції за п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність).

Поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_2 на посаді командира відділення Нікопольського відділу поліції.

Зобов'язати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 20.12.2016 по 27.02.2017 у сумі 5202 (п'ять тисяч двісті дві) грн. 72 коп., без урахування податків та зборів.

Постанова в частині поновлення ОСОБА_2 на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Царікова