Справа № 816/179/17
Суддя: Лях О.П.
Дата ухвалення: 2017-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2017 р.Справа № 816/179/17
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Лях О.П.

Суддів: Старосуда М.І. , Яковенка М.М.

при секретарі судового засідання Жданюк А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного підприємства "Альянс - Група" на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 02.02.2017р. по справі № 816/179/17 за позовом Приватного підприємства "Альянс - Група" до Управління Укртрансбезпеки у Полтавській області про скасування постанов,

ВСТАНОВИЛА:

30.01.2017 року позивач, Приватне підприємство "Альянс - Група" (надалі - позивач, ПП "Альянс-Група") звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Укртрансбезпеки у Полтавській області (надалі - відповідач), в якому просить скасувати постанови про застосування адміністративно-господарських штрафів від 19.12.2016 року: №008058, №008059, №008060, №008061, №008062, №008063, №008064, №008065, №008066, №008067, №008068, №008069, №008070, №008071, №008072, №008073, №008074, №008075, №008076, №008077, №008078, №008079, №008080. №008081, №008082, №008083, №008084, №008085, №008086(а.с.6-8).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02.02.2017 р. позовну заяву ПП "Альянс - Група" до Управління Укртрансбезпеки у Полтавській області про скасування постанов залишено без руху. Позивачу надано у строк до 28 лютого 2017 року, для усунення недоліків позовної заяви, попередивши, що у разі невиконання вимог ст.106 КАС України відповідно до цієї ухвали, позовна заява буде повернута . (а.с.2-4).

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду(а.с.47-48).

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін та їх представників, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи адміністративний позов без руху, суд першої інстанції виходив з того, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач звернувся до суду з позовом про скасування 29 постанов від 19.12.2016 року про застосування кожною адміністративно-господарського штрафу у розмірі 680,00 грн. Отже, при зверненні до суду з позовними вимогами про скасування постанов від 19.12.2016 року про застосування адміністративно-господарського штрафу: №008058, №008059, №008060, №008061, №008062, №008063, №008064, №008065, №008066, №008067, №008068, №008069, №008070, №008071, №008072, №008073, №008074, №008075, №008076, №008077, №008078, №008079, №008080. №008081, №008082, №008083, №008084, №008085, №008086 про застосування адміністративно-господарського штрафу в сумі 680 грн. До позовної заяви надав платіжне доручення про сплату судового збору в розмірі 1600,00 грн., що є порушенням пп.1 п. 3 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

За висновком суду першої інстанції позивач мав сплатити судовий збір за зазначеними вимогами майнового характеру в загальному розмірі 46400,00 грн (1600,00 грн * 29).

Проте, позивач надав платіжне доручення про сплату судового збору в розмірі 1600,00 грн., що є порушенням пп.1 п. 3 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Крім того, позивачем не додані до позовної заяви документи, що підтверджують повноваження особи, яка підписала адміністративний позов, та докази адміністративної процесуальної правосуб'єктності позивача.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції в частині визначення розміру судового збору з наступних підстав.

Як свідчать матеріали справи, ПП "Альянс-Група" оскаржує постанови Управління Укртрансбезпеки у Полтавській області від 19.12.2016 року про застосування адміністративно-господарських штрафів №008058, №008059, №008060, №008061, №008062, №008063, №008064, №008065, №008066, №008067, №008068, №008069, №008070, №008071, №008072, №008073, №008074, №008075, №008076, №008077, №008078, №008079, №008080. №008081, №008082, №008083, №008084, №008085, №008086 у розмірі 680,00 грн. кожна на загальну суму грошових зобов'язань у розмірі 19720 грн.(680,0 грн. х 29).

Колегія суддів зазначає, що при визначенні характеру адміністративного позову як майнового окремі рішення, прийняті суб'єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи.

Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно, оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

За практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

З огляду на викладене адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов'язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Таким чином, позовні вимоги про скасування рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими.

Згідно з частиною 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви, крім іншого, додається також документ про сплату судового збору.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України "Про судовий збір", частиною 1 статті 4 якого визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674 - VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб'єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви майнового характеру, відповідно до положень статті 6 Закону №3674 - VI, судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено, що прожитковий мінімум в розрахунку на місяць з 1 січня 2017 року для працездатних осіб становить 1600,00 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, загальна сума майнових вимог позивача становить 19720 грн., відповідно - ставка судового збору обчислена позивачем з розрахунку 1,5 відсотків ціни позову дорівнює 295,8грн. , позивачем до позовної заяви надано платіжне доручення про сплату судового збору в розмірі 1600,00 грн., а тому апеляційна скарга ПП "Альянс-Група" в частині визначення розміру судового збору підлягає задоволенню, ухвала суду першої інстанції частині зобов'язання надати до Полтавського окружного адміністративного суду документу про сплату судового збору в розмірі 44800,00 грн. - підлягає скасуванню.

Щодо інших вимог апеляційної скарги колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність

Адміністративна процесуальна правосуб'єктність юридичної особи, як визначено частинами першої та третьої статті 48 КАС України, тобто здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Поняття юридичної особи, порядок її створення та підстави набуття нею правоздатності та дієздатності визначено Цивільним кодексом України(надалі - ЦК України), згідно зі статтею 80 якого юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

Цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення (частина 4 ст.91 ЦК України).

Відповідно до стаття 92 ЦК України юридична особа набуває цивільних прав та обов'язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Порядок створення органів юридичної особи встановлюється установчими документами та законом.

У випадках, встановлених законом, юридична особа може набувати цивільних прав та обов'язків і здійснювати їх через своїх учасників.

Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов'язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.

Юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації (частина 4 ст.87 ЦК України).

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, врегульовано Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (надалі - Закон №755-IV), частиною першою статті 7 якого визначено, що Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Згідно з пунктом 13 частини 2 статті 9 Закону №755-IV в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, а саме, відомості про керівника юридичної особи, а за бажанням юридичної особи - також про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім'я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Порядок надання відомостей з Єдиного державного реєстру, перелік додаткових відомостей, до яких надається безоплатний доступ через портал електронних сервісів, форма та зміст виписки, витягу визначаються Міністерством юстиції України в Порядку надання відомостей з Єдиного державного реєстру(частина 9 статті 11 Закону №755-IV).

Частиною 1 статті 10 Закону №755-IV встановлено, якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Як вбачається з матеріалів справи, ПП "Альянс-Група" до позовної заяви не додано документів, з яких можливо встановити наявність адміністративної процесуальної дієздатності позивача, а також ідентифікувати особу керівника юридичної особи та визначити обсяг її повноважень на вчинення дій від імені юридичної особи.

З огляду на викладене, ухвала суду першої інстанції від 02.02.2017 року в частині зобов'язання позивача надати документи, що підтверджують повноваження особи, яка підписала адміністративний позов, та докази адміністративної процесуальної правосуб'єктності позивача відповідає вимогам ст. 159 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування і задоволення апеляційних вимог позивача в цій частині.

Доводи апеляційної скарги в цій частини висновків суду не спростовують.

Відповідно до статті 199 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати її та прийняти нову ухвалу суду.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 202 КАС України підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, ст. 199, ст. 202, ч.2 ст.205, ст. 206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства "Альянс - Група" задовольнити частково.

Ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 02.02.2017р. по справі № 816/179/17 скасувати в частині зобов'язання позивача надати в строк до 28 лютого 2017 року до Полтавського окружного адміністративного суду документ про сплату судового збору в розмірі 44800,00 грн.

В іншій частині ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 07.02.2017р. по справі № 816/179/17 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складення в повному обсязі в частині, якою ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 07.02.2017р. по справі № 816/179/17 залишено без змін.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 20 березня 2017 року.

Головуючий суддя (підпис)Лях О.П.
Судді(підпис) (підпис) Старосуд М.І. Яковенко М.М.