Справа № 826/3695/16
Суддя: Мельничук В.П.
Дата ухвалення: 2017-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа 826/3695/16
У Х В А Л А

21 березня 2017 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Мельничук В.П., перевіривши матеріали апеляційної скарги представника Головного управління Національної поліції у м. Києві - Шавейко Анни Олександрівни на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у м. Києві, Атестаційної комісії № 6 Головного управління Національної поліції у м. Києві, апеляційної атестаційної комісії Північного регіону про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 листопада 2016 року вказаний позов задоволено частково.

Представник Головного управління Національної поліції у м. Києві - Шавейко Анна Олександрівна в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Розмір судового збору, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги в адміністративній справі визначено Законом України «Про судовий збір» з урахуванням змін до вказаного Закону.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 4 Закону за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при подання позовної заяви.

Виходячи зі змісту позовної заяви, представник відповідача при зверненні до суду з даною апеляційною скаргою повинен був оплатити судовий збір за три вимоги немайнового характеру в розмірі 1818,94 грн. (0,4 розміру мінімальної заробітної плати (535,92 грн.) *110%).

Вказаною особою в порушення зазначених вимог законодавства не дотримано вказані вимоги ст. 187 КАС України та не додано документ про сплату судового збору.

Крім цього, за змістом ч. 2 ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом ч. 3 ст. 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Як вбачається з матеріалів справи 28 листопада 2016 року судом першої інстанції ухвалено зазначену вище постанову в порядку письмового провадження за відсутності сторін.

Апеляційну скаргу подано до суду першої інстанції 30 грудня 2016 року.

При цьому вказана особа не просила поновити строк апеляційного оскарження, не вказувала про наявність поважних причин його пропуску з наданням відповідних доказів, не надала доказів про час отримання копії судового рішення.

Ухвалою судді Київського апеляційного адміністративного суду від 20 січня 2017 року апеляційну скаргу залишено без руху через її невідповідність вимогам ст. ст. 186, 187 КАС України, а саме: звернутися до Київського апеляційного адміністративного суду з заявою про поновлення строків та вказати поважні причини його пропуску, надавши докази про час отримання копії судового рішення суду першої інстанції, а також документ про сплату судового збору.

Вказаній особі надано строк для усунення зазначених вище недоліків тривалістю тридцять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Копія вказаної ухвали відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення вручена адресату 26 січня 2017 року.

21 лютого 2017 року на адресу суду від представника Головного управління Національної поліції у м. Києві - Толстунової Світлани Володимирівни надійшло клопотання про продовження строку до 13 березня 2017 року, а в разі відмови - відстрочити сплату судового збору.

При цьому, враховую, що до даного клопотання не надано доказів на його обгрунтування.

Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору в разі відмови у задоволенні клопотання про продовження строку до 13 березня 2017 року, то зауважую, що відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У зв'язку з цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення суб'єкта владних повноважень від такої сплати.

За змістом Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23 січня 2015 року «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України «Про судовий збір», Вищий адміністративний суд України зауважив, що обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20 січня 2014 року № 36722122, від 15 квітня 2014 року № 38331796, від 29 липня 2014 року № 39942890).

Аналіз законодавчого врегулювання даного питання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Крім того, згідно з пунктом 2 Перехідних положень Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», який набрав чинності з 01 вересня 2015 року, зобов'язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Отже, обмежене фінансування бюджетної установи, яка діє як суб'єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

Щодо вимог ухвали про усунення недоліків апеляційної скарги в частині пропуску строку на апеляційне оскарження, то заяву про поновлення строків з зазначенням поважних причин його пропуску, доказів про час отримання копії судового рішення суду першої інстанції не надано.

Клопотання в частині сплати судового збору розцінюється як зловживання вказаною особою своїми процесуальними правами та навмисне затягування строку, наданого для усунення недоліків апеляційної скарги, оскільки доказів вчинення будь-яких дій по сплаті судового збору протягом наданого тридцятиденного строку та відсутності об'єктивної можливості його сплатити в цей термін не надано.

Строк виконання вимог зазначеної вище ухвали судді сплинув 27 лютого 2017 року.

Зазначені в ухвалі судді недоліки по апеляційній скарзі в наданий строк, та в розумний строк надходження кореспонденції не усунуто.

Відповідно до абзацу 2 ч. 4 ст. 189 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк суддя-відповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Отже, зазначене виключає можливість апеляційного провадження за вказаною вище апеляційною скаргою та є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 165, 186, 189 КАС України, -

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника Головного управління Національної поліції у м. Києві - Шавейко Анни Олександрівни на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у м. Києві, Атестаційної комісії № 6 Головного управління Національної поліції у м. Києві, апеляційної атестаційної комісії Північного регіону про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили через п?ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Суддя В.П. Мельничук