Справа № 804/4255/16
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2017-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 січня 2017 р. Справа № 804/4255/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Сидоренка Д.В. розглянувши в порядку скороченого провадження адміністративну справу за позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області,
до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1,
про застосування заходів реагування.
Обставини справи: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулася з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: багатопаливної автозаправної станції за адресою: АДРЕСА_1 ФОП ОСОБА_2 (ідентифікаційний код - НОМЕР_1), до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацією вищезазначеного об'єкту.
Позовні вимоги мотивовані тим, що плановим заходом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 виявлено порушення вимог пожежної безпеки, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, що, в свою чергу, унеможливлює експлуатацію багатопаливної автозаправної станції за адресою: АДРЕСА_1 ФОП ОСОБА_2 (ідентифікаційний код - НОМЕР_1) до повного усунення виявлених порушень.
За правилами пункту 5 частини першої статті 183-6 Кодексу адміністративного судочинства України у справі відкрито скорочене провадження.
Відповідач заперечень на позовну заяву не надав. Ухвалу про відкриття провадження у справі відповідачем отримано 04 жовтня 2016 року. За таких підстав, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами, оскільки судом вжито усіх заходів для повідомлення відповідача належним чином про розгляд судової справи у порядку скороченого провадження.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
У період з 30.06.2016р. по 04.07.201р. відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", відповідно до Наказу від 23.05.2016 року № 8, посвідчення на перевірку від 13.06.2016 року № 104, проведено планову перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1.
Суб'єкт господарювання ФОП ОСОБА_1 з урахуванням затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29 лютого 2012 року № 306 критеріїв розподілу суб'єктів господарювання за ступенями ризику його господарської діяльності віднесений до високого ступеню ризику.
- відсутня декларація відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що дає право на початок використання суб'єктом господарювання об'єктів нерухомості, разом з позитивним висновком за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану (пункти 2,4,5 ст. 57 КЦЗУ, п. 2 ПКМУ №440);
- керівник не визначив обов'язків посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки (пункт 2 розділу 2 ППБУ);
- на БП АЗС відсутні плакати на видних місцях, які містять обов'язки водія під час заправлення автотранспорту, а також інструкції про заходи пожежної безпеки (п. 10.4 розділу 6 ППБУ);
- на пожежному щиті (стенді) не вказано порядковий номер та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів (п. 3.12 розділу 5);
- не створено підрозділ добровільної пожежної дружини з метою проведення заходів із запобігання виникненню пожеж та організації їх гасіння (п. 12 розділу 2 ППБУ, п. 2 ПКМУ № 564);
- відсутні паспорти блискавкозахисних пристроїв і паспорти заземлюючих пристроїв блискавкозахисту (п.п.9.1.2, 9.2.7, 9.3.5 державний стандарт України "Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд" (далі - ДСТУ Б В.2.5-38:2008) (п. 1.21 розділу 4 ППБУ);
- не здійснено ревізію пристроїв захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (п.9.3.2 ДСТУ Б В.2.5-38:2008) (п.1.21 розділу 4 ППБУ);
- не виведено на пульт пожежного спостерігання тривожні сповіщення приладу приймально-контрольного пожежного системи пожежної сигналізації, (пункт 5.8 державні будівельні норми "Системи протипожежного захисту" (далі - ДБН В.2.5-56-2014) (п. 1.4 глави 1 розділу V ППБУ);
- не укладено договір із спеціалізованою організацією, яка має відповідну ліцензію, на проведення робіт з підтримання експлуатаційної придатності системи пожежної сигналізації (п.Ж.2.4ДБН В.2.5- 56:2014) (п. 1.4 гл. 1 розділу V);
- не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (пункт 1.20 гл.1 розділу 4 ППБУ);
- всі електрощити, групові електрощитки не обладнано автономними системами пожежогасіння (розділ IV пп. 1.16; п. 1 ППБУ);
- не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (розділ III п.2 пп.2.2, розділ V п.3 пп. 3.17, 3.22 ППБУ);
- на в'їзді і виїзді з території АЗС відсутні похилі підвищення висотою не менше як 0,2 м. або дренажні лотки для відведення забруднених нафтопродуктами атмосферних опадів в очисні споруди (п. 10.1 розділу VI ППБУ, п. 2.1.1 НАПБ Б.05.019- 2005);
- майданчик для автоцистерни не огороджено по периметру бортиком висотою не менше як 0,2 м (п. 10.1 розділу VI ППБУ, п. 2.1.1 НАПБ Б.05.019- 2005);
- майданчик для автоцистерни не обладнано аварійним резервуаром і зливальним трубопроводом (п. 10.1 розділу VI ППБУ; п. 3.1.17 НАПБ Б.05.019- 2005);
- відсутнє зовнішнє пожежогасіння від водойми (пожежного резервуару об'ємом на менше 200 куб. м) або не менш ніж від двох пожежних гідрантів (п. 10.1 розділу VI ППБУ; п. 4.3,п.4.4, п.4.9 НАПБ Б.05.019- 2005);
- на території БП АЗС дозволено розміщення підприємства роздрібної торгівлі з продажу супутніх товарів з торгівельним залом (п. 10.1 розділу VI ППБУ; п. 2.7.1 НАПБ Б.05.019- 2005);
- не проводяться протипожежні тренування, темою яких є порушення з причини пожежі режиму роботи БП АЗС в цілому, та спеціальні об'єктові тренування з питань цивільного захисту ( п.11 ст. 20 КЦЗУ; пункти 5, 6 ПКМУ № 444; пункти 3.6-3.9, пункт 4.5 НАПБ Б.07.037- 2014 ПТБ);
- відсутні засоби радіаційного та хімічного захист (пункт 2 частини 1 статті 20 КЦЗУ; пункт 4.3.1, пункти 2, 3 ПТБ, ПКМУ № 1200);
- на БП АЗС не заведено журнал реєстрації вступного інструктажу з питань техногенної безпеки (п.4.5.1 ПТБ);
- не проведено ідентифікацію БП АЗС, як потенційно-небезпечного об'єкту (пункт 3.1.1, пункт 9 ПТБ, Методика ідентифікації ПНО).
Зауваження або заперечення до проведеного планового заходу та складеного акту перевірки з боку суб'єкта господарювання не надходили.
Так, у відповідності до абз.2 ч.1 ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно з ч.1 ст.47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів.
У відповідності до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до ч.1-2 ст.64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
На підставі п.1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 р. №20/2013 Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.
У відповідності до п.6 вказаного Положення ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).
Відповідно до ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до ч.7 ст.7 Закону на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
З аналізу зазначених норм судом встановлено, що підставою для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) з техногенної та пожежної безпеки у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг, є встановлення фактів недотримання (порушення) вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, якщо такі порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей.
Статтею 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб'єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.
Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.
Забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.
Повноваження у сфері пожежної безпеки асоціацій, корпорацій, концернів, інших господарських об'єднань визначаються їхніми статутами або договорами між суб'єктами господарювання, що утворили об'єднання. Для виконання делегованих об'єднанню функцій у його апараті створюється служба пожежної безпеки.
Обов'язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається на органи архітектури, замовників, забудовників, проектні та будівельні організації.
Згідно з п.1, 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 р. №1417 далі за текстом - ППБУ), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд. Ці Правила є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Суд зазначає, що подальша експлуатація об'єкта ФОП ОСОБА_2 із вищезазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та здоров'ю людей.
Так, при не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При відсутності перевірки (огляду) пристроїв захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум'я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При відсутності або невідповідність захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум'я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відсутність виводу сигналу від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження спричинить до збільшення часу передачу інформації про пожежу, в зв'язку з чим збільшиться час прибуття пожежних підрозділів, та в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину.
Не належне утримання автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв'язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв'язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відсутність автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв'язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв'язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що, в свою чергу, створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, також створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відсутність або не відповідність обвалування резервуарів з паливом може призвести до розтікання палива при пожежі, поширення пожежі на інші резервуари та унеможливить підступи до осередку пожежі для його гасіння та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відсутність або не відповідність аварійним резервуаром із зливним трубопроводом може призвести до розтікання палива при пожежі, поширення пожежі на інші резервуари, будівлі, споруди, транспортні засоби та унеможливить підступи до осередку пожежі для його гасіння, що, в свою чергу, створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відсутність або не відповідність перешкод розливу палива може призвести до розтікання палива при пожежі, поширення пожежі на інші об'єкти та унеможливить підступи до осередку пожежі для його гасіння, що, в свою чергу, створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Не проведення ідентифікації об'єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
Відсутність належного утримання, використання захисної споруди цивільного захисту призведе до ураження працюючого персоналу небезпечними факторами, що може збільшити кількість летальних випадків.
Як вбачається з матеріалів справи, акт перевірки №117 відправлено відповідачу рекомендованим листом від 04.07.2016 року (вих. 450 від 05.07.2016р.), проте на час розгляду справи відповідачем не повідомлено про повне чи часткове усунення порушень, викладених в акті перевірки, а також не надано заперечень на адміністративний позов.
Частина 1 статті 71 КАС України встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Відповідно до ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.
Враховуючи, що з боку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 має місце недотримання вимог пожежної та техногенної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими, нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а тому наявні підстави для застосування відносно відповідача заходів реагування у сфері державного контролю.
З огляду на зміст ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України заходи реагування вживаються судом у вигляді повного чи часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг. При цьому ні повне, ні часткове зупинення робіт або надання послуг не вимагає від власника приміщення чи суб'єкта господарювання вчинення будь-яких дій задля виконання такого рішення, а навпаки зобов'язує їх утриматися від вчинення дій спрямованих на виконання робіт (надання послуг) зупинених відповідним судовим рішенням.
На підставі викладеного суд дійшов висновку, що підлягає задоволенню позовна вимога в частині застосування відносно фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: багатопаливної автозаправної станції за адресою: АДРЕСА_1.
Відповідно до п.10 ст.256 КАС України негайно виконуються постанови суду про повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей.
Водночас суд зауважує, що згідно з ч.12 ст.183-2 КАС України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).
Керуючись ст.ст. 160-163, 167, 256 КАС України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити частково.
Застосувати відносно ОСОБА_1 заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: багатопаливної автозаправної станції за адресою: АДРЕСА_1.
В задоволенні інших вимог відмовити.
Постанова суду підлягає негайному виконанню.

Постанова набирає законної сили через 10 днів з дня її проголошення. Якщо проголошено вступну та резолютивну частину постанови або справу розглянуто у порядку письмового провадження, постанова набирає законної сили через 10 днів з дня її отримання у разі неподання апеляційної скарги.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд протягом 10 днів з дня проголошення. У разі проголошення вступної та резолютивної частини постанови або розгляду справи у порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом 10 днів з дня отримання.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.

Суддя Д.В. Сидоренко