Справа № 804/3630/16
Суддя: Гончарова Ірина Анатоліївна
Дата ухвалення: 2016-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 червня 2016 р. 804/3630/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Гончарова І.А., перевіривши матеріали позовної заяви Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Приватного підприємства "ЛОТОС" про зобов'язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулась Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області з позовом до Приватного підприємства "ЛОТОС", в якому просить суд:

- тимчасово заборонити (зупинити) діяльність, щодо виявлених фактів,що являються грубим порушенням природоохоронного законодавства, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг, під час якого здійснюється експлуатація джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря а саме: викиди від 2 завантажувальних бункерів РБУ не враховані у вищезазначених матеріалах ПП «ЛОТОС», що знаходиться за адресою вул. Вітчизняна, 24-Б, м.Дніпропетровськ, 49024, що забороняється законом і підлягає безумовній тимчасовій забороні (зупиненню);

- тимчасово заборонити (зупинити) діяльність щодо виявлених фактів,що являються грубим порушенням природоохоронного законодавства, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг, під час якого здійснюється експлуатація промислових споруд,очисних споруд та автозаправної станції без висновків державної екологічної експертизи ПП «ЛОТОС»(), що знаходиться за адресою: вул. Вітчизняна, 24-Б.11, м. Дніпропетровськ, 49024, про що видати виконавчий лист та направити його на адресу Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області.

Згідно п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Зокрема, у відповідності до положень ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Після ознайомлення із матеріалами позовної заяви судом було встановлено те, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст.106 КАС України.

Разом із позовом позивач звернувся до суду з клопотання про звільнення його від сплати судового збору. В обґрунтування свого клопотання зазначив, що бюджетом Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області на 2016 рік кошти на сплату судового збору не передбачені, а тому відсутнє фінансування на його сплату.

Суд звернувши увагу на підстави заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, дослідивши матеріали позову, зазначає наступне.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані статтею 88 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, звільнених від сплати судового збору.

З огляду на викладене, позивач не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору та повинен сплачувати судовий збір при зверненні із даним адміністративним позовом.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Посилання Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області на відсутність фінансування для сплати судового збору є необґрунтованими, оскільки дана обставини не є встановленою законом підставою для звільнення від сплати судового збору.

Як зазначає у своїх рішеннях Вищий адміністративний суд України, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20.01.2014р., від 15.04.2014р., 29.07.2014р.)

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкт владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність підстав для звільнення Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від сплати судового збору за звернення із даним позовом.

Суд звертає увагу, що з 01 вересня 2015 року набрав законної чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" №484/VIII від 22.05.2015 року, згідно з яким внесено зміни до Закону України "Про судовий збір", в тому числі щодо ставок судового збору.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України "Про судовий збір", в редакції, чинній на момент звернення до суду.

Так, за ст.1, ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

У відповідності до положень ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, в тому числі суб'єктом владних повноважень, становить 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Розміри мінімальної заробітної плати на 2016 рік затверджено Законом України "Про Державний бюджет України на 2016 рік".

Мінімальна заробітна плата - це законодавчо встановлений розмір заробітної плати за просту, некваліфіковану працю, нижче якого не може здійснюватися оплата за виконану працівником місячну, погодинну норму праці (обсяг робіт) (Кодекс законів про працю України, Закон України "Про оплату праці" від 24.03.1995 р. №108/95-ВР).

Згідно з пп.8 п.1 ст.40 Бюджетного кодексу України розмір мінімальної заробітної плати визначається в Законі про Державний бюджет на відповідний рік.

Відповідно до ст.8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік", установити у 2016 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 1378 гривень.

Однак, згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положенням абз.2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У відповідності до ч. 1 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного суд залишає подану позовну заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки, а саме:

- сплатити судовий збір у належному розмірі та надати до суду належні докази про сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Приватного підприємства "ЛОТОС" про зобов'язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 14 липня 2016 р. для усунення недоліків, а саме:

- сплатити судовий збір у належному розмірі та надати до суду належні докази про сплату судового збору.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя І.А. Гончарова