Справа № 816/215/17
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2017-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2017 року м. ПолтаваСправа № 816/215/17

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Удовіченка С.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Кисличенко О.В.,

представника позивача - Радченка С.О.,

представника відповідача - Щурика О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "Геологія" до Кременчуцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

06 лютого 2017 року Приватне підприємство "Геологія" (надалі також - позивач, ПП "Геологія") звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кременчуцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Полтавській області (надалі також - відповідач, кременчуцька ОДПІ) , у якому просило:

визнати протиправною бездіяльність відповідача, що виявилася у невиконанні законних вимог Приватного підприємства "Геологія" про внесення до інформаційної системи Кременчуцької ОДПІ відомостей (даних) про сплату позивачем єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за січень 2015 року у розмірі 21600,00 грн згідно з платіжним дорученням від 16.02.2015 №37, за лютий 2015 року у сумі 21672,29 грн згідно з платіжним дорученням від 19.03.2015 №49 та про зарахування сплачених Приватним підприємством "Геологія" сум єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування у загальному розмірі 43600,01 грн у рахунок майбутніх платежів відповідно до встановленого розміру єдиного внеску в порядку календарної черговості виникнення зобов'язань ПП "Геологія" з цього платежу;

зобов'язати Кременчуцьку ОДПІ внести до інформаційної системи відомості (дані) про сплату Приватним підприємством "Геологія" єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за січень 2015 року у розмірі 21600,00 грн згідно з платіжним дорученням від 16.02.2015 №37, за лютий 2015 року у сумі 21672,29 грн згідно з платіжним дорученням від 19.03.2015 №49 та зарахувати сплачені Приватним підприємством "Геологія" суми єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування у розмірі 43600,01 грн у рахунок майбутніх платежів відповідно до встановленого розміру єдиного внеску в порядку календарної черговості виникнення зобов'язань ПП "Геологія" з цього платежу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 09.10.2015 Кременчуцькою ОДПІ винесено рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № , яким застосовано до Приватного підприємства "Геологія" штрафна санкції у розмірі 20 % від суми заборгованості за період з 21.02.2015 до 18.09.2015 у сумі 28279,86 грн та пеня у 0,1 % від суми заборгованості у розмірі 6536,25 грн. Вказане рішення визнано протиправним та скасовано постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 22.12.2015 у справі №816/4604/15. Оскільки зазначеним судовим рішенням встановлено, що у позивача відсутній узгоджений податковий борг з єдиного внеску, позивач звернувся до Кременчуцької ОДПІ із заявою про внесення до інформаційної системи КОДПІ відомості (дані) про сплату ПП "Геологія" єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за січень 2015 року у розмірі 21600,00 грн згідно з платіжним дорученням від 16.02.2015 №37, за лютий 2015 року у сумі 21672,29 грн згідно з платіжним дорученням від 19.03.2015 №49, відповідно до рішення суду. Однак, контролюючий орган не надав відповіді на звернення позивач та не здійснив відповідних коригувань до інтегрованої картки, що стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача проти позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що скасування податкових вимог не має наслідком скасування податкового боргу платника податків та не звільняє останнього від його сплати. Вказував на те, що за позивачем обліковується податковий борг зі сплати єдиного внеску. Оскільки сума податкового боргу до Державного бюджету України не надходила, відомості про неї відображено в інтегрованій картці ПП "Геологія". Крім того, зазначав, що якщо сума податкового боргу буде виключена з картки платника податків, то це призведе до втрати дохідної частини бюджету.

Заслухавши представників позивача та відповідача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що Приватним підприємством "Геологія" подано до Кременчуцької ОДПІ звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування:

- за січень 2015 року, згідно якого сума єдиного внеску, що підлягає сплаті 21672,29 грн;

- за лютий 2015 року, згідно якого сума єдиного внеску, що підлягає сплаті 21672,29 грн;

- за березень 2015 року, згідно якого сума єдиного внеску, що підлягає сплаті 21472,10 грн;

- за квітень 2015 року, згідно якого сума єдиного внеску, що підлягає сплаті 20392,81 грн;

- за травень 2015 року, згідно якого сума єдиного внеску, що підлягає сплаті 20426,39 грн;

- за червень 2015 року, згідно якого сума єдиного внеску, що підлягає сплаті 19777,03 грн;

- за липень 2015 року, згідно якого сума єдиного внеску, що підлягає сплаті 19714,43 грн;

- за серпень 2015 року, згідно якого сума єдиного внеску, що підлягає сплаті 19805,59 грн;

- за вересень 2015 року, згідно якого сума єдиного внеску, що підлягає сплаті 20376,58 грн.

Приватним підприємством "Геологія" подано до Комсомольського відділення № 30 ПАТ "Банк "Фінанси та Кредит" платіжні доручення від 16.02.2015 № 37 на суму 21600,00 грн, від 19.03.2015 №49 на суму 43600,00 грн. Вказані платіжні доручення банківська установа прийняла до виконання, що підтверджується наявним в матеріалах справи платіжним дорученнями з відмітками банку.

Кременчуцькою ОДПІ 09.10.2015 року прийнято рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № , яким застосовано до ПП "Геологія" штрафна санкції у розмірі 20 % від суми заборгованості за період з 21.02.2015 до 18.09.2015 у сумі 28279,86 грн та пеня у 0,1 % від суми заборгованості у розмірі 6536,25 грн.

Позивач не погодився з вказаним рішенням від 09.10.2015 року № та оскаржив його до суду.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 22.12.2015 у справі №816/4604/15-а, визнано протиправним та скасовано рішення Кременчуцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Полтавській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 09.10.2015. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Як вбачається із пояснень представника позивача, 28.03.2016 та повторно 19.05.2016 позивач звернувся до Кременчуцької ОДПІ із заявами про внесення до інформаційної системи КОДПІ відомості (дані) про сплату ПП "Геологія" єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за січень 2015 року у розмірі 21600,00 грн згідно з платіжним дорученням від 16.02.2015 №37, за лютий 2015 року у сумі 21672,29 грн згідно з платіжним дорученням від 19.03.2015 №49, відповідно до рішення суду.

Однак, на сьогоднішній день контролюючим органом не надано відповіді на вказані заяви позивача та не внесенно відповідних коригувань до інтегрованої картки по єдиному внеску стосовно наявності податкового боргу.

Не погодившись із відображенням в інтегрованій картці платника ПП "Геологія" суми податкового боргу з єдиного внеску за січень 2015 року у розмірі 21600,00 грн згідно з платіжним дорученням від 16.02.2015 №37, за лютий 2015 року у сумі 21672,29 грн згідно з платіжним дорученням від 19.03.2015 №49, ПП "Геологія" звернулось до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку позовним вимогам позивача, суд виходить із наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо визначення компетенції контролюючих органів, повноважень і обов'язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, урегульовані Податковим кодексом України.

За приписами статті 191 Податкового кодексу України контролюючі органи виконують, окрім іншого, такі функції: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів; організовує інформаційно-аналітичне забезпечення та організовує автоматизацію процесів адміністрування контролюючими органами.

Відповідно до п. 129.6 ст. 129 Податкового кодексу України, за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.

Згідно положень пп. 129.3.1 п. 129.3 ст. 129 Податкового кодексу України (в редакціії чинній на момент виникнення правовідносин), нарахування пені закінчується у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов'язань.

Правовий аналіз наведених нормативних приписів дозволяє погодитись із висновком податкового органу, що законодавець не звільняє платника податків від обов'язку сплатити суму основного зобов'язання або податкового боргу, а лише звільняє від відповідальності за порушення строків зарахування такого зобов'язання або боргу до бюджетів або державних цільових фондів, зокрема фінансової, як то - нарахування пені.

Отже, не зважаючи на звільнення від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі податків, зборів та інших платежів до бюджетів, приписи пп. 129.3.1 п. 129.3 та п. 129.6 ст. 129 Податкового кодексу України при їх логічному тлумаченні покладають на платника податків обов'язок погасити суму основного зобов'язання шляхом її зарахування на відповідні рахунки органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Разом із тим, положення п. 36.1 ст. 36 Податкового кодексу України визначають податковим обов'язком обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

У той же час, приписами п. 9.3 ст. 9 та п. 10.5 ст. 10 Кодексу передбачено, що зарахування загальнодержавних та місцевих податків та зборів до державного і місцевих бюджетів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України.

В свою чергу, положеннями ч. 5 ст. 45 та ч. 5 ст. 78 Бюджетного кодексу України передбачено, що податки і збори та інші доходи державного бюджету визнаються зарахованими до державного бюджету з дня зарахування на єдиний казначейський рахунок; податки і збори та інші доходи місцевого бюджету визнаються зарахованими до місцевого бюджету з дня зарахування відповідно на єдиний казначейський рахунок та рахунки, відкриті в установах банків державного сектору згідно з частиною другою цієї статті, і не можуть акумулюватися на рахунках органів, що контролюють справляння надходжень бюджету.

У п. 61.1 ст. 61 цього Кодексу визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (пп. 62.1.2 п. 62.2 ст. 62 Податкового кодексу України).

Відповідно до ст. 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з приписами пп. 72.1.1.1 п. 72.1 ст.72 Податкового кодексу України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах.

У п. 74.1 ст. 74 вказаного Кодексу зазначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Механізм ведення територіальними органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, встановлено Порядком ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, що затверджений наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013 №765 чинним на час спірних правовідносин, положення якого узгоджуються з прийнятим Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 «Про затвердження Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування».

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку обліку визначено, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником.

Згідно з п. 11 розділу ІІ Порядку обліку форми інтегрованих карток платника мають лицьовий та зворотний боки.

Зворотний бік інтегрованої картки відображає стан розрахунків платника (суми нарахованого та сплаченого платежів, пені, штрафних (фінансових) санкцій, процентів за користування розстроченням (відстроченням) грошових зобов'язань (податкового боргу), суми податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, надміру та/або помилково сплачені, заявлені до відшкодування тощо) за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами, операції, що проводяться з коштами передоплати.

На лицьовому боці інтегрованої картки відображається додаткова інформація щодо стану розрахунків платника за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами та передоплатою.

За приписами п. 1, 2 розділу ІІІ Порядку обліку нарахуванню в інтегрованій картці платника підлягають: зобов'язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, самостійно визначені платником; суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником; зобов'язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, визначені територіальним органом Міндоходів та узгоджені відповідно до чинного законодавства; пеня за порушення встановлених строків погашення узгоджених сум зобов'язань за податками, зборами, митними платежами, єдиним внеском; пеня на суму заниження податкового зобов'язання, нарахованого територіальним органом Міндоходів або платником; проценти за користування розстроченням (відстроченням).

Зобов'язання, штрафні санкції, пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником у звітності, відображаються територіальним органом Міндоходів в інтегрованій картці платника.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку обліку у разі наявності у платника податкового боргу за податками, зборами територіальні органи Міндоходів зобов'язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник, в рахунок погашення боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником. У такому самому порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника відповідно до статті 95 Податкового кодексу України або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422, з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.

При поданні уточнюючого розрахунку, що збільшує або зменшує грошові зобов'язання минулих податкових періодів платника та ліквідаційної звітності, нарахування в інтегрованій картці проводиться датою його подання.

За приписами п. 1 розділу VI Порядку у разі наявності у платника податкового боргу (заборгованості зі сплати єдиного внеску) кошти, що надходять від такого платника або в результаті здійснених щодо стягнення податкового боргу, простроченої заборгованості органами ДФС (Державної виконавчої служби України, органами Казначейства) заходів, зараховуються в рахунок погашення податкового боргу (заборгованості зі сплати єдиного внеску) згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником: у першу чергу кошти зараховуються в рахунок погашення основної суми боргу, далі - в рахунок погашення штрафних (фінансових) санкцій, нарахованих на такий борг, в останню чергу - в рахунок погашення пені, нарахованої на такий борг.

Отже, будь-які нарахування, збільшення або зменшення сум податкових зобов'язань платника податків, розрахунки з бюджетом контролюючий орган відображає в інтегрованій картці платника податків.

З правового аналізу наведених положень вбачається, що облік платежів у картках особового рахунку за своєю юридичною природою не є тими діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень, які породжують для підприємства будь-які правові наслідки.

При цьому згідно з пунктом 1 розділу ІІІ Порядку для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників органи ДФС проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами на підставі документів, визначених порядком взаємодії органів ДФС та органів Казначейства у процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, а саме: відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла @B; виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів; звітів про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями.

Таким чином, з метою обліку нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету контролюючі органи на кожний поточний рік відкривають платнику податків інтегровані картки, за якими відображається стан розрахунків платників з бюджетом, при цьому відомості про сплату податкових зобов'язань платниками податків обліковуються у таких картках за даними електронних реєстрів розрахункових документів, наданих органами державної казначейської служби.

Разом з тим, внесення змін до інтегрованої картки платника податків та виключення з неї відомостей про суми податків у разі їх сплати, але не перерахування таких податків з вини банку призведе до ситуації, коли фактично кошти за податковим боргом до бюджету не надійдуть, однак, сума податкового боргу буде виключена з картки платника податків, що призведе до втрати дохідної частини бюджету.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на правову позицію Верховного Суду України. Так, в постанові ВСУ від 07.05.2012 у справі № 21-296а11 зазначено, що облік платежів у картці особового рахунку за своєю юридичною природою не є тими діями суб'єкта владних повноважень, які породжують для підприємства будь-які правові наслідки та не впливає на його права та обов'язки.

В постанові ВСУ від 15.12.2015 по справі № 814/1645/14 зазначено, що відповідно до ст. 74 ПК податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (пункт 74.1); зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань (пункт 74.2).

Верховний Суд України уже висловлював свою позицію щодо застосування статей 71,72,74 Податкового кодексу України. Зокрема, у справі № 21-511а14, постанова в якій ухвалена 09.12.2014, він дійшов висновку, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, і така інформація не може бути виключена з баз даних, якщо ці дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 244-2 КАС України, висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього кодексу, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Таким чином, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи змін показників податкової звітності суб'єктів господарювання в частині податкових зобов'язань не породжують правових наслідків для платників податків за умови відсутності рішень, прийнятих податковим органом.

Сторони у справі не заперечують, що сума коштів у розмірі 43600,01 грн не надійшла до Державного бюджету України.

За таких обставин, у відповідача відсутні підстави для внесення до інформаційної системи Кременчуцької ОДПІ відомостей (даних) про сплату позивачем єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за січень 2015 року у розмірі 21600,00 грн згідно з платіжним дорученням від 16.02.2015 №37, за лютий 2015 року у сумі 21672,29 грн згідно з платіжним дорученням від 19.03.2015 №49 та про зарахування сплачених ПП "Геологія" сум єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування у загальному розмірі 43600,01 грн у рахунок майбутніх платежів відповідно до встановленого розміру єдиного внеску в порядку календарної черговості виникнення зобов'язань ПП "Геологія" з цього платежу.

Окрім того, матеріали справи в їх сукупності свідчать про обізнаність позивача з невиконанням ПАТ "Банк "Фінанси та кредит" платіжних доручень ПП "Геологія" про перерахування коштів до бюджету.

Натомість позивач з січня 2015 року не вжив жодних заходів щодо сплати узгодженого грошового зобов'язання з єдиного внеску в інший спосіб.

Так само, позивач не надав доказів ведення претензійно-позовної роботи з банком.

Судовим рішенням по справі №816/4604/15-а встановлено відсутність винних дій позивача щодо неперерахування до бюджету відповідної суми, і саме у зв'язку з цим скасовано рішення контролюючого органу про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 09.10.2015. В той же час, в межах вказаної судової справи не розглядалося питання правомірності відображення в інтегрованій картці платника податків відповідних сум як податкового боргу, а тому посилання позивача на те, що відповідна сума не є податковим боргом, безпідставне.

Внесення змін до інформаційної системи Кременчуцької ОДПІ відомостей (даних) про сплату позивачем єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за січень-лютий 2015 року та виключення з неї відомостей про суми податків у разі їх сплати, але не перерахування таких податків з вини банку призведе до ситуації, коли фактично кошти за податковим боргом до бюджету не надійдуть, однак, сума податкового боргу буде виключена з інформаційної системи Кременчуцької ОДПІ, що призведе до втрати дохідної частини бюджету.

Таким чином, захист прав позивача у обраний ним спосіб призведе до порушення прав та інтересів держави в особі Кременчуцької ОДПІ Головного управління ДФС у Полтавській області.

За вищевикладених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову Приватного підприємства "Геологія". А відтак, у задоволенні позовних вимог позивача необхідно відмовити у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову Приватного підприємства "Геологія" до Кременчуцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови з одночасним поданням її копії до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови складено 16 березня 2017 року.

Суддя С.О. Удовіченко