Справа № 815/7348/16
Суддя: Вовченко О. А.
Дата ухвалення: 2017-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/7348/16
У Х В А Л А

17 березня 2017 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Вовченко O.A., судді Аракелян М.М., судді Кравченко М.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративний позов ОСОБА_1 до Національної поліції України, Департаменту захисту економки Національної поліції України, Центральної атестаційної комісії №7 Національної поліції України про визнання протиправними дії, визнання протиправним та скасування рішення (висновку), визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду з урахуванням уточнень від 05.01.2017 року надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Національної поліції України, Департаменту захисту економки Національної поліції України, Центральної атестаційної комісії №7 Національної поліції України, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Національної поліції України щодо проведення атестації оперуповноваженого управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_1;

- визнати протиправним та скасувати рішення (висновок) Центральної атестаційної комісії №7 Національної поліції України від 27.02.2016 року та зазначене в розділі IV "Результати атестування (висновок атестаційної комісії)" атестаційного листа, яким ОСОБА_1 визнаний таким, що не відповідає займаній посаді, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту захисту економіки Національної поліції України №305 о/с від 25.11.2016 року в частині звільнення оперуповноваженого управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_1 (М-226222) та зобов'язати поновити ОСОБА_1 (М-226222) на посаді, яку він займав до звільненню або рівнозначній посаді;

- стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Представники відповідачів - Департаменту захисту економки Національної поліції України та Центральної атестаційної комісії №7 Національної поліції України у судове засідання не з'явились, належним чином та завчасно повідомлені про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується доказами, які містяться в матеріалах справи.

Відповідно до приписів ч.6 ст. 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

За таких обставин, з урахуванням вимог ст. 128 КАС України та думки представників позивача та Національної поліції України, суд прийшов до висновку про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Вирішуючи питання щодо дотримання позивачем строків звернення до суду з позовною вимогою до Національної поліції України про визнання протиправними дії Національної поліції України щодо проведення атестації оперуповноваженого управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_1, суд виходить з наступного.

Частиною 1 статті 99 КАС України встановлено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Згідно з ч. 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Тобто, як вбачається з даної статті, початок місячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа: дізналася або повинна була дізнатися про порушення. При цьому, йдеться не про те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Так, з матеріалів даної справи судом встановлено, що 27.02.2016 року Центральною атестаційною Комісією №7 Апарату Національної поліції України проведено атестування ОСОБА_1 за результатом якого складено протокол №15.00004082.0026172 від 27.02.2016 року.

Тобто як мінімум 27.02.2016 року позивач дізнався про порушення його прав діями Національної поліції України щодо проведення атестації оперуповноваженого управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_1.

Однак, з даним адміністративним позовом позивач звернувся лише 22.12.2016 року, а з вимогою про визнання протиправними дії Національної поліції України щодо проведення атестації оперуповноваженого управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_1 05.01.2017 року, тобто з порушенням місячного строку звернення до суду з адміністративним позовом в цій частині.

З боку позивача надано до суду докази тимчасової втрати позивачем працездатності, а саме у період з 14.112016 року по 02.12.2016 року.

Інших, належних та допустимих доказів поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду в частині позовних вимог до Національнохї поліції України, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом позивач не вказує.

Інститут строків в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

При цьому, слід зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Поважність причин пропуску строку звернення до суду суд оцінює у кожному конкрет ному випадку з метою визначення правових наслідків. Так, поважними причинами можуть бути визнані: захворювання, що перешкоджає звернутись до суду, відрядження, несвоєчасне отримання оскаржуваного рішення, тощо.

Відтак, з викладеного вбачається, що станом на 05.01.2017 року, місячний строк звернення позивача до суду із даним адміністративним позовом сплинув.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачем строку на звернення до суду із даними вимогами, суд враховує принцип верховенства права та судову практику Європейського Суду з прав людини, який у своїх рішеннях зазначає, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справа "Ілхан проти Туреччини" (№ 22277/93 від 27.06.2000 року § 59).

Відповідно до вимог ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

При цьому, слід зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що жодних належних та допустимих доказів щодо причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом позивач не вказує і не надає, та відповідно судом не встановлено обставин, що свідчать про наявність об'єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк, а отже відсутні підстави для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до поло лежень п.9 ч.1 ст.155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем пропущений строк звернення до суду в частині позовних вимог та будь-яких обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем не зазначено, суд приходить до висновку про відсутність поважних причин для поновлення строку звернення до суду з даним позовом, а отже про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 до Національної поліції України в частині позовних вимог про визнання протиправними дії Національної поліції України щодо проведення атестації оперуповноваженого управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_1

Також, суд вважає необхідним роз'яснити позивачу, що згідно ч.3 ст.155 КАС України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. 99, 100, 155, 160, 165 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Національної поліції України в частині позовних вимог про визнання протиправними дії Національної поліції України щодо проведення атестації оперуповноваженого управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_1 - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Одеського окружного адміністративного суду протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Головуючий суддя Вовченко O.A.

Суддя Аракелян М.М.

Суддя Кравченко М.М.