Справа № 820/395/17
Суддя: Старосєльцева О.В.
Дата ухвалення: 2017-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

14 березня 2017 р. р. Справа № 820/395/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Старосєльцевої О.В.,

при секретарі судового засідання - Цабеки К.Є.

за участю:

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача -Маслоша С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення адміністративного позову без розгляду по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області, Атестаційної комісії № 20 Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування рішення, наказу та поновленні на посаді та заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження рішення та наказу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив: скасувати та визнати протиправним рішення Атестаційної комісії №20 Головного управління Національної поліції України у Харківській області викладеного у протоколі ОП № 15.00025153.0048022 від 17.08.2016 року; скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 305 о/с від 01.09.2016 року про звільнення ОСОБА_1 з займаної посади на підставі підпункту 5 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (через службову невідповідність); поновити ОСОБА_1 на службі у Національній поліції на посаді інспектора Індустріального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області (м. Харків); стягнути з Головного управління Національної поліції у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В судовому засіданні представник відповідача, Головного управління Національної поліції в Харківській області, заявив клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду.

В обґрунтування зазначеного клопотання зазначив, що 17.08.2016 року Атестаційною комісією № 20 Головного управління Національної поліції в Харківській області на офіційному веб-сайті ГУНПУ в Харківській області відповідно до абзацу 2 п.25 Інструкції про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом МВС України від 17.11.2015 року №1465 оприлюднено результати проведеної атестації. Крім того, 05.09.2016 року ОСОБА_1, в результаті звільнення його зі служби, отримав власноручно трудову книжку, приписне посвідчення, обхідний лист. Однак, до суду позивач звернувся лише 25.01.2017 року. Тому вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду і підстав для поновлення цього строку немає.

В судовому засіданні позивач, ОСОБА_1, на заявлене клопотання заявив клопотання про поновлення строку на оскарження рішення Атестаційної комісії №20 Головного управління Національної поліції України у Харківській області викладеного у протоколі ОП № 15.00025153.0048022 від 17.08.2016 року та наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 305 о/с від 01.09.2016 року про звільнення.

В обґрунтування зазначеного клопотання зазначив, що строк був пропущений з поважних причин, оскільки позивач доглядав за рідною бабусею, ОСОБА_4, яка є інвалідом.

Суд, розглянувши клопотання про поновлення строку на звернення до суду, вислухавши позивача та представників сторін, вивчивши матеріали справи, виходить з наступних підстав та мотивів.

Відповідно до ч.3 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За спеціальним правилом ч.3 ст.99 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Таким чином, спеціальний строк на звернення до суду у правовідносинах з проходження публічної служби слід відраховувати з дня, коли особа дізналась (або повинна була дізнатись) про порушення прав чи інтересів.

За матеріалами справи судом встановлено, що Атестаційною комісією № 20 Головного управління Національної поліції в Харківській області було прийнято рішення (висновок) від 17.08.2016 року, згідно з яким ОСОБА_1 підлягав звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Згідно з абз.2 п.25 Інструкції про порядок проведення атестування поліцейських (затверджена наказом МВС України від 17.11.2015 року №1465) поліцейський, який атестувався, ознайомлюється з висновком атестування, зазначає дату та підпис. Якщо протягом 5 робочих днів поліцейський, який проходив атестування, не ознайомлюється без поважних причин, що підтверджується документально, з висновком атестування, його результати оприлюднюються на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції.

З рішення атестаційної комісії вбачається, що позивач не ознайомився з висновком атестування.

Водночас з цим, результати спірної атестації (включно з оскарженим рішенням про звільнення через службову невідповідність) були оприлюднені відповідачем 17.08.2016 року на офіційному веб-сайті ГУНПУ в Харківській області.

Спірне рішення про звільнення через службову невідповідність було реалізовано відповідачем шляхом видання наказу ГУ НП в Харківській області №305 о/с від 01.09.2016 року, яким на підставі п.5 ч.1 ст.77 Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію" лейтенанта поліції ОСОБА_1 /М-133503/, інспектора Індустріального відділу поліції ГУНП в Харківській області було звільнено у запас Збройних сил ( через службову невідповідність).

Судом встановлено, що даний наказ було вручено поштою особисто ОСОБА_1 03.09.2016 року (а. с.36). Позивач заперечує дану обставину, але суд окремо звертає увагу на те, що у разі звільнення працівника поліції на підставі п.5 ч.1 ст.77 Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію" законодавець не поклав на територіальний орган НП обов'язку надсилати такий наказ на адресу працівника.

Практика інформування працівника про зміст наказу про звільнення зі служби (шляхом вручення копії такого наказу або направлення копії наказу поштою) виходить з приписів п.14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України" і стосується виключно випадків звільнення зі служби за порушення службової дисципліни.

З огляду на викладене, у спірних правовідносинах відповідач таким обов'язком не обтяжений.

Сторонами по справі визнано, а матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 05.09.2016 року особисто прибув до ГУ НП в Харківській області та отримав трудову книжку, приписне посвідчення, обхідний лист та інші документи про що свідчить власноручно написана позивачем розписка. ( а.с.29).

Отже, саме 05.09.2016 року позивач поза розумним сумнівом дізнався про його звільнення зі служби в поліції.

Проте до суду позивач звернувся лише 25.01.2017 року, тобто майже через 5 місяців з дня коли він дізнався про звільнення.

Суд зазначає, що відповідно до п. 13 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду "Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ" №2 від 06.03.2008р., зокрема, при розгляді спорів з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби застосовуються строки звернення до суду, встановлені спеціальними законами. У разі коли ці закони зазначені питання не врегульовують, то з врахуванням необхідності субсидіарного застосування законів про працю суди повинні виходити із строків звернення до суду, визначених частиною першою статті 233 Кодексу законів про працю України. Тому громадянин може звернутися із заявою про вирішення спору в тримісячний строк із дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення з публічної служби - у місячний строк із дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Таким чином, і нормами спеціального акту законодавства - ч.3 ст.99 КАС України, і загальною нормою права - ст.233 КЗпП України однаково і однозначно передбачено, що працівник (як публічний службовець, так і будь-який інший працівник) інформується про припинення трудових відносин чи відносин з проходження з публічної служби за фактом одержання трудової книжки, в якій поставлено відповідний запис і саме з цієї події починається відлік місячного строку на звернення до суду.

Позивач визнає пропуск цього строку, але посилається на те, що доглядав за рідною бабусею, ОСОБА_4, яка є інвалідом.

На підтвердження наведеного доводу позивач надав акт огляду медико-соціальною експертною комісією про встановлення ОСОБА_4 другої групи інвалідності з 20.05.2015 року.

Суд не може визнати цей доказ достатнім, так як матеріали справи не містять ні документів про родинні відносини між позивачем та ОСОБА_4, ні документів про ступінь завантаженості позивача обов'язками догляду (з урахуванням наданого пояснення про окреме мешкання цих осіб), ні документів про те, яким чином п.Польська Н.К. обходилась без допомоги позивача в період проходження ним служби в поліції (тобто з 20.05.2015р. по дату звільнення), ні документів про будь-яке погіршення стану здоров'я п.Польської саме з 05.09.2016р. (дата коли позивач довідався про звільнення).

Окрім того, суд бере до уваги раніше надані позивачем пояснення про те, що він і після звільнення продовжував прибувати до місця служби і виконувати роботу в звичайному режимі, що не лише не узгоджується, а й прямо суперечить необхідності постійного догляду за п.Польською Н.К.

Звідси слідує, що доказів постійного догляду, який би заважав своєчасній реалізації права на судовий захист, позивач не подав. Суд відмічає, відповідно до ч.1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

На підставі вищенаведеного суд вважає, що позивач в клопотанні про поновлення строку звернення до суду та в судовому засіданні не обґрунтував і не довів суду поважність причин пропуску строку звернення до суду у спірних правовідносинах. Позивачем не зазначається та з матеріалів справи не вбачається обставин, що заважали б позивачу та могли бути об'єктивними перешкодами для звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів у передбачений законом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 вищеназваного Кодексу України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

З огляду на зазначене, суд вважає, що строк звернення до суду попущений позивачем без поважних причин, тому клопотання про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню, а у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду необхідно відмовити, адміністративний позов - залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.8 і 19 Конституції України, ст.ст.7-11, 100, 102, 160, 165, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження рішення та наказу - залишити без задоволення.

Клопотання Головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення адміністративного позову без розгляду по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області, Атестаційної комісії № 20 Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування рішення, наказу та поновлення на посаді - задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області, Атестаціійної комісії № 20 Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування рішення, наказу та поновленні на посаді - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного проваджені або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Старосєльцева О.В.