Справа № 718/237/17
Суддя: Мізюк В. М.
Дата ухвалення: 2017-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №718/237/17
Провадження №2-а/718/4/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.03.2017 року Кіцманський районний суд Чернівецької області в складі: головуючого судді Мізюка В.М., секретаря Безушко М.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кіцмань справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ДП «Кіцманський ліс АПК» про оскарження постанови про адміністративне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до відповідача про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, мотивуючи свої вимоги тим, що 24.10.2016 року до нього прийшов його сусід ОСОБА_3 та попросив допомогти перевезти декілька дерев з його городу, на що від погодився та вирушив на город останнього, де ОСОБА_4 пиляв дерева. В той час як він грузив дерева на автомоібль до них підішли працівники ДП «Кіцманський Ліс АПК» та повідомили, що вони незаконно рубають ліс. Після цього в нього було відібрано пояснення та винесено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 65 КУпАП. Згодом, 28.10.2016 року його запросили до контори лісництва де винесли постанову про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу на суму 170 гривень. Зазначає, що не вважає себе винним у незаконній порубці лісу, оскільки жодної порубки не здійснював, а тільки на прохання ОСОБА_5 мав перевезти дрова. Крім того, вказує що у протоколі про адміністративне правопорушення відсутній його підпис та вказівка на те, що йому роз'яснено його права та обов'язки. Таким чином, вважає постанову про накладення на нього адміністративного стягнення незаконною та просив її скасувати.

Представник відповідача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, подавши до суду відповідного змісту заяву.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав вказуючи що постанова винесена на законних підставах, що вбачається з поданої ним письмової заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи та подані заяви, з'ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст.18 ч.1 п.2 місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності. Постанова про притягнення фізичних осіб до адміністративної відповідальності є правовим актом індивідуальної дії (п.3 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №2 від 06.03.2008 року).

Судом встановлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення від 28.10.2016 року, визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАп і на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 170 гривень за те, що він скоїв самовільну вирубку дерев ясеня (d28, d22, d46, d25, d33, d45, d32, d21, d23, d35, d34, d25, d34, d48, d35, d23, d28, d53,d12) на території лісового фонду Станівецького лісництва, в результаті чого заподіяно шкоду лісовому господарству на суму 76450 гривень, що розрахована за постановою КМУ №665 від 23.07.2008 року.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №2 від 24.10.2016 року вбачається, що ОСОБА_1 24.10.2016 року, вчинив незаконну порубку 19 дерев ясена звичайного. При складанні зазначеного протоколу ОСОБА_1 був присутній, в протоколі містяться його пояснення та підпис. Однак, в даному протоколі відсутній підпис ОСОБА_1 про те, що йому роз'яснено його права, передбачені ст. 268 КУпАП і ст. 63 Коституції України.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 288 КУпАП постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного штрафу може бути оскаржено - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний суд у порядку, визначеному КАС України з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Згідно ст.2 ч.3 КАС України, суд, перевіряє оскаржувану постанову на предмет дотримання суб'єктом владних повноважень принципів правомірної адміністративної поведінки, а саме: чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Відповідно до ст.241 КУпАП, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 цього Кодексу. Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, його заступники, головні лісничі, старші інженери та інженери, командири авіаланок, старші льотчики-спостерігачі та льотчики-спостерігачі баз авіаційної охорони лісів, лісничі, помічники лісничих, майстри лісу.

Відповідно до диспозиції ст. 65 КУпАП адміністративна відповідальність за цією нормою настає у випадку незаконної порубки і пошкодження дерев і чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення.

Згідно ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Відповідно до ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Відповідно до п.п.2.1., 2.2. Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, затверджені Наказом Державного комітету лісового господарства України 31.10.2010 р. № 262 (далі - Інстукція), при вчиненні громадянами та посадовими особами адміністративних правопорушень у сфері лісового господарства уповноважені на те посадові особи згідно зі статтею 255 КУпАП складають протокол про адміністративне правопорушення (далі - протокол) за встановленою формою. Складати протокол про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 КУпАП, мають право посадові особи органів лісового господарства, яким відповідно до статті 241 КУпАП надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення та накладати адміністративні стягнення.

Відповідно до п.2.4. Інструкції, при складанні протоколу вказується стаття КУпАП, згідно з якою наступає адміністративна відповідальність за вчинені протиправні дії. У протоколі обов'язково зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові посадової особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); нормативний акт, який передбачає відповідальність за це правопорушення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; заподіяна матеріальна шкода (у разі наявності); пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до п.п.2.7., 2.8., 2.12., 2.13. Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, затверджені Наказом Державного комітету лісового господарства України 31.10.2010 р. № 262, Бланк протоколу заповнюється розбірливим почерком кульковою ручкою синього, фіолетового або чорного кольору чи друкарським способом. Підчистки та помарки не допускаються. У графах, які не заповнюються під час складання протоколу, проставляється прочерк. Внесення до протоколу додаткових записів після його підписання не допускається. При складанні протоколу слід чітко та розбірливо викладати всі відомості, передбачені формою протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення. Протокол надсилається органові (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення. Про час та місце проведення розгляду справи порушнику вручається або надсилається поштою повідомлення щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення лісового законодавства.

Відповідно до п.п.3.1., 3.2., 3.3. Інструкції, справи про адміністративні правопорушення (далі - Інструкція), передбачені статтями 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 КУпАП, розглядаються посадовими особами органів лісового господарства, зазначеними в частині другій статті 241 КУпАП, за місцем вчинення правопорушення. Справа розглядається в п'ятнадцятиденний строк з дня складення протоколу. Справа розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, або її законного представника.

Відсутність в протоколі про адміністративне правопорушення підпису ОСОБА_6 про те, що йому роз'яснено його права, суд не вважає критичною помилкою, оскільки даний протокол ОСОБА_1 отримав особисто в руки, заздалегідь до розгляду справи про адміністративне правопорушення та мав достатньо часу з ним ознайомитись.

Однак, суд вважає, що відповідачем в даній справі не наведені достатні докази правомірності оскаржуваної постанови, та того, що адміністративне стягнення накладено відповідно до факту адміністративного правопорушення.

Зокрема свідки суду показали:

Свідок ОСОБА_7, який працює майстром лісу Станівецького лісництва, суду показав, що 24.10.2016 року він здійснював обхід своєї ділянки. Тоді він почув звук пили та пішов в той бік звідки він лунав. Підійшовши він побачив чоловіків які грузили дерева, серед них був і ОСОБА_1. Один із чоловіків, ОСОБА_3, повідомив йому що пилить дерева у себе на городі, однак жодних документів про те, що земля належить йому не надав, а тому, відповідно до карти, вказана земля на якій пилили дерева розташована в межах лісництва, про що особам було повідомлено та складено протокол про адміністративне правопорушення;

Свідок ОСОБА_8, яка працює інженером по охороні та захисту лісу, підтвердила обставини викладені ОСОБА_7. Крім того вказала, що від правопорушників ніяких заперечень не було, їх показували карту й роз'яснуювали, що ті рубали ліс лісництва. При розгляді справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 добровільно оплатив штраф, зазначивши тільки що що він не пилив дрова, а погодився їх перевезти на прохання ОСОБА_3;

ОСОБА_9, який працює головним лісничим ДП «Кіцманський ліс АПК», надав суду аналогічні покази;

Свідок ОСОБА_10, яка являється дружиною ОСОБА_1, суду показала, що 24.10.2016 року до них додому прийшов ОСОБА_3 який попросив її чоловіка перевезти дрова з його городу;

показами самого ОСОБА_1 який показав, що 24.10.2016 року він, на прохання ОСОБА_3, приїхав на належний останньому город звідки на своєму автомобілі мав перевезти дрова.

Відповідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи…

Відповідно до ч.1 ст.69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових, доказів, висновків експертів.

Разом з тим, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

На підставі ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З досліджених судом доказів та пояснень свідків вбачається, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 65 КУпАП України, оскільки згідно санкція даної статті передбачає адміністративну відповідальність за незаконну порубку, пошкодження та знищення лісових культур та молодняка, яку ОСОБА_1 не здійснював та не мав наміру здійснювати, а тільки погодився перевезти дрова на прохання ОСОБА_3, не знаючи про їх походження.

Згідно ст.71 ч.2 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до п.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №2 від 6 березня 2008 року «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень КАС України під час розгляду адміністративних справ щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень» належить перевірити, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Відповідно до вимог ст. 293 КУпАП і роз'яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 15 «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Разом з тим, виходячи із закріпленого в частині 4 статті 129 Конституції України принципу змагальності і рівності сторін у судочинстві, обов'язок доказування законності застосування адміністративного стягнення при розгляді скарги громадянина в суді покладається на орган (посадову особу), яким винесено оскаржувану постанову.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Відповідно до п.3.7., 3.8 Інструкції, стягнення за адміністративне правопорушення накладається в межах, установлених КУпАП та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер учиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність. Адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше ніж через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до КУпАП підвідомчі суду (судді).

Таким чином, всебічно, повністю і об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, оскільки в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 65 КУпАП України, а тому позов підлягає задоволенню як обґрунтований.

На підставі ст. ст.65 ч.1, ст.218, 283, 287-289 КпАП України, керуючись ст.ст. 18, 158-163, 167, 171-2 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Постанову №2 від 28.10.2016 року інженера по охороні та захисту лісу ДП «Кіцманський ліс АПК» ОСОБА_8 про накладення адміністративного стягнення на громадянина ОСОБА_1 визнати протиправною та скасувати.

Стягнути з ДП «Кіцманський ліс АПК» на користь ОСОБА_1 640 гривень витрат по сплаті судового збору.

Постанову може бути оскаржено в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Кіцманський районний суд Чернівецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя: В.М. Мізюк