Справа № 820/1073/17
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2017-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 березня 2017 р. № 820/1073/17

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Мар'єнко Л.М., розглянувши адміністративний позов Товариство з обмеженою відповідальністю "Злако Трейд" до Головне управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Злако Трейд", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 26.04.2016 та зобов'язати Головного управління ДФС України у м. Києві зробити перерахунок пені у сфері зовнішньоекономічної діяльності який викладено в додатку № 3 до акту перевірки №267/26-15-14-06-04/39276275 від 12.04.2016.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Судом встановлено, що позивачем по справі є - Товариство з обмеженою відповідальністю "Злако Трейд", позовна заява ж підписана представником - ОСОБА_1.

Відповідно до п. 5 ст. 106 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

У позовній заяві не зазначено ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є.

Згідно ч.1 ст.56 КАС України - сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника.

Частиною 3 статті 56 КАС України встановлено, що представники беруть участь в адміністративному процесі на основі договору або закону.

Згідно з ч.1 ст.58 КАС України повноваження представників, які беруть участь в адміністративному процесі на основі договору, на здійснення представництва в суді повинні бути підтверджені довіреністю. Оригінали довіреностей або засвідчені підписом судді копії з них приєднуються судом до справи.

Згідно з ч.3 ст.58 КАС України довіреності від імені органу, підприємства, установи, організації видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те законом, положенням, статутом особи і засвідчуються печаткою цього органу, підприємства, установи, організації (за наявності).

Відповідно до ст. 246 ЦК України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами, та скріплюється печаткою цієї юридичної особи.

Частино 3 ст. 244 ЦК України встановлено. що довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Крім того, суд зазначає, що згідно ч.1 ст.250 ЦК України представник має право відмовитися від вчинення дій, які були визначені довіреністю.

Отже представник за довіреністю уповноважений на вчинення тих дій, які визначені довіреністю. Таким чином, повноваження ОСОБА_1 як представника на вчинення окремих процесуальних дій обов'язково повинні бути зазначені у довіреності.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи довіреності від 29.10.2016, повноваження на вчинення таких окремих процесуальних дій як звернення від імені позивача до суду та підписання позовної заяви від імені позивача, ОСОБА_1 не надано.

Формулювання у зазначеній довіреності повноважень ОСОБА_1 щодо усіх прав та обов'язків представника, передбачених чинним законодавством України, є узагальненим та не відповідає вимогам ч.1 ст.58 КАС України.

Також відповідно до ч.3 ст.106 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Частиною 1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено позовні вимоги майнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано зокрема суб'єктом владних повноважень - ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі..

Враховуючи, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено на 2017 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб в місячному розмірі: з 1 січня - 1600 грн., за подання даного адміністративного позову, в частині вимог майнового характеру на суму 24640567,42 грн., розмір судового збору складає - 369608,51 грн.

Судом встановлено, що позивачем не надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 369608,51 грн.

Водночас, у позовній заяві позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого вказано про недостатність коштів для сплати судового збору.

Дослідивши заявлене клопотання та перевіривши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч. 1 ст. 88 КАС України).

Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо оплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі (ч.2 ст. 88 КАС України).

У розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Крім того, в Пленумі Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" вказано, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Суд зазначає, що позивачем, на підтвердження позиції про відсутність коштів на сплату судового збору не надано жодних належних доказів.

Таким чином, у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору - суд відмовляє.

Також відповідно до ч.2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Згідно частини 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду або довіреність, якою передбачено право підписання позовної заяви представником ОСОБА_1, або надати до суду позовну заяву за підписом керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "Злако Трейд", докази в обґрунтування позовної заяви або повідомити про причини неможливості подання доказів - в 2-х екземплярах, а також надати до суду оригінал квитанції щодо сплати судового збору, сплативши 369608,51 грн. на розрахунковий рахунок 4011, одержувач УДКСУ у Основ'янському районі м. Харкова Харківської області, , банк одержувача ГУДКСУ в Харківській області, МФО 851011, код бюджетної класифікації: 22030101.

Керуючись статтями 106-108 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Товариство з обмеженою відповідальністю "Злако Трейд" до Головне управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - п'ять днів з моменту отримання ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки адміністративної позовної заяви. Роз'яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження..

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено у письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Мар'єнко Л.М.