Справа № 806/287/17
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2017-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2017 року м. Житомир справа № 806/287/17

категорія 12.2

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Попова О. Г.,

секретар судового засідання Ясинська К.В.,

за участю: позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу №5-ос від 20.01.2017 р.,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ начальника Державної екологічної інспекції у Житомирській області № 5-ос від 20 січня 2017 року, яким позивачу оголошено догану за неналежне дотримання виконавчої дисципліни та неналежне виконання доручення керівництва.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що з 2012 року працює на посаді завідувача сектором організаційно-аналітичного, документального, матеріально-технічного забезпечення і взаємодії з громадськістю та ЗМІ у Державній екологічній інспекції у Житомирській області. Вказує, що наказом начальника Державної екологічної інспекції у Житомирській області № 5-ос від 20 січня 2017 року позивачу оголошено догану за неналежне дотримання виконавчої дисципліни та неналежне виконання доручення керівництва. З вказаним наказом та дисциплінарним стягненням позивач не погоджується. Зазначає, що нею належним чином виконано резолюцію заступника начальника Зибалова С.В. На думку позивача, вини з її боку немає, як і не має недотримання виконавчої дисципліни та неналежного виконання доручення керівництва, оскільки до повноважень не належить надання доручень керівникам структурних підрозділів щодо заходів здійснення контролю та організації їх роботи. Зазначає, що службове розслідування та відкрите за його наслідками дисциплінарне провадження відносно позивача проводилися із грубими порушеннями процесу, зокрема, на думку позивача, існують істотні сумніви щодо складу та правомірності дисциплінарної комісії, оскільки, за твердженнями позивача, вона не обиралася у встановленому законом порядку.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні підтримали позовні вимоги у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві та письмових поясненнях від 23.02.2017р. (а.с. 80-86), письмових поясненнях від 09.03.2017р. (а.с. 196-198).

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце проведення слухання повідомлений належним чином. Подав до суду клопотання про розгляд справи без участі представника Державної екологічної служби у Житомирській області (а.с. 204).

Щодо задоволення позову заперечував з підстав, викладених у письмових запереченнях від 22.02.2017р. вих. №526/11-16 (а.с. 87-94), та письмових запереченнях від 02.03.2017р. від №62/11/16 (а.с. 157-158).

Суд, заслухавши пояснення сторін, покази свідків, дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог з таких підстав.

Встановлено, що супровідним листом прокуратури Житомирської області від 11.08.2016 року № 05/1-1115 начальнику Державної екологічної інспекції у Житомирській області Гнатюку Б.Й. було надіслано для організації виконання постанову спільної наради керівників правоохоронних органів, органів влади і контролю Житомирської області від 28 липня 2016 року, на якій обговорено стан протидії правопорушенням і відшкодування збитків у сфері господарської діяльності з випалювання деревного вугілля, видобування бурштину, піску та використання лісових ресурсів. Про виконання передбачених постановою заходів, прошу проінформувати у строки, визначені нарадою.

Згідно наявної копії у матеріалах справи супровідного листа від 11.08.2016 року №05/1-1115 вих. 16 встановлено, що заступником начальника Держекоінспекції Зибалов С.В. своєю резолюцією на листі визначив головного виконавця, завідувача сектору організаційно-аналітичного, документального, матеріально-технічного забезпечення і взаємодії з громадськістю та ЗМІ ОСОБА_1 в частині доведення до відома керівників структурних підрозділів інспекції для забезпечення виконання та інформування прокуратури (а.с. 23).

14.12.2016 року на адресу Держекоінспекції надійшов лист про невиконання пунктів 2.3, 2.9, 2.10., 2 постанови спільної наради керівників правоохоронних органів, органів влади, контролю Житомирської області "Про стан протидії правопорушенням відшкодування збитків у сфері господарської діяльності з випалюванням деревного вугілля, видобуванням бурштину, піску та використання лісових ресурсів". Термін виконання даних пунктів встановлено до 05.12.2016, однак станом на 14.12.2016 інформація щодо виконання Держекоінспекцією на адресу прокуратури не надходила (а.с. 22).

Інформація стосовно передачі копії листа керівникам структурних підрозділів в реєстраційному журналі листування з правоохоронними органами в Держекоінспекції в строчці лист № 2-764 від 17.08.2016 року відсутня. На копії листа стоять відмітки про ознайомлення з ним керівників трьох підрозділів: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та зазначено, що залишено на столі ОСОБА_8 копія відповідного листа.

Відповідно до ст. 71 ЗУ " Про державну службу" видано наказ № 168-ос від 14 грудня 2016 року про проведення службового розслідування стосовно дій посадових осіб Держекоінспекції щодо неналежного виконання вимог постанови спільної наради керівників правоохоронних органів, органів влади і контролю Житомирської області від 28.07.2016 року, а також щодо дотримання ними виконавчої дисципліни в Державній екологічній інспекції у Житомирській області (а.с. 15).

За результатами службового розслідування складено висновок від 16.01.2017 року (а.с. 16-21), згідно якого комісія прийшла до висновку про наявність підстав щодо притягнення завідувача сектору організаційно-аналітичного, документального, матеріально-технічного забезпечення і взаємодії з громадськістю та ЗМІ ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

На підставі висновку за результатами службового розслідування від 16 січня 2016 року начальником Державної екологічної інспекції у Житомирській області Гнатюком Б.Й. винесено наказ №5-ос від 20 січня 2017 року "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1" (а.с. 10). Зі змісту наказу встановлено, що відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 65, ч. 3 ст.66, ст.77 Закону України "Про державну службу" та висновку за результатами службового розслідування від 16.01.2017 по дисциплінарній справі №7, наказано оголосити ОСОБА_1 - завідувачу сектору організаційно-аналітичного, документального, матеріально-технічного забезпечення і взаємодії з громадськістю та ЗМІ за неналежне дотримання виконавчої дисципліни та неналежне виконання доручення керівництва, прийнятого в межах їхніх повноважень. Сектору бухгалтерського обліку та фінансів даний наказ взяти до відома.

Не погоджуючись із даним рішенням, вважаючи оскаржуваний наказ №5-ос від 20 січня 2017 року безпідставним та протиправним, винесеним за результатами службового розслідування та дисциплінарного провадження, які були проведені з порушенням дотримання вимог чинного законодавства, позивач звернулась із захистом порушених прав до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Правові засади дисциплінарної відповідальності державних службовців передбачені главою 2 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII.

У відповідності до положень статті 64 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Згідно ч. 1 ст. 65 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Частиною 2 ст. 65 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII встановлено, що дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 1 ст. 67 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків.

Згідно положень ч. 2, ч. 3 ст. 66 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII обставинами, що пом'якшують відповідальність державного службовця, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень;

3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород;

4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом'якшують відповідальність державного службовця.

Частиною 1 статті 71 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII передбачено, що з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.

Відповідно до ч. 6 ст. 71 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII особи, які проводять службове розслідування, несуть персональну відповідальність за неповноту і необ'єктивність його висновків та за розголошення інформації щодо службового розслідування.

Частиною 8 статті 71 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII встановлено, що державний службовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються;

2) порушувати клопотання про одержання і залучення до матеріалів нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, які причетні до справи;

3) бути присутнім під час виконання відповідних заходів;

4) подавати в установленому порядку скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування.

Як встановлено із матеріалів справи, начальником Державної екологічної інспекції було прийняте рішення про проведення службового розслідування стосовно дій посадових осіб Держекоінспекції щодо неналежного виконання вимог постанови спільної наради керівників правоохоронних органів, органів влади і контролю Житомирської області від 28.07.2016, а також щодо дотримання ними виконавчої дисципліни в Державній екологічній інспекції у Житомирській області, оформлене наказом від 14.12.2016 №168-ос. (а.с. 15).

Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року №950 (далі - Порядок №950).

Згідно абз. 1 п.3 Порядку №950 рішенням щодо проведення службового розслідування визначається голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, мета і дата початку та закінчення службового розслідування. Термін службового розслідування не може перевищувати двох місяців.

Як встановлено зі змісту наказу від 14.12.2016 №168-ос, начальником Державної екологічної інспекції не було визначено голову комісії з проведення службового розслідування, інших членів комісії, а лише наказано комісії провести службове розслідування.

Абзацом 1 пункту 7 Порядку №950 встановлено, що особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право:

1) отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування;

2) надавати усні або письмові пояснення, робити заяви, подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування;

3) звертатися з клопотанням про опитування інших осіб, яким відомі обставини, що досліджуються під час проведення службового розслідування, а також про залучення до матеріалів розслідування додаткових документів, видань, інших матеріальних носіїв інформації стосовно предмета службового розслідування;

4) подавати у письмовій формі зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності осіб, які його проводять;

5) звертатися з обґрунтованим клопотанням у письмовій формі до керівника органу державної влади, який приймає рішення щодо складу комісії з проведення службового розслідування, про виведення з її складу осіб, які особисто заінтересовані в результатах такого розслідування. Про прийняте за результатами розгляду клопотання рішення письмово повідомляється особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 не було ознайомлено із наказом про проведення службового розслідування 14.12.2016 №168-ос, про що вона неодноразово наголошувала у поданих службових записках від 16.01.2017 (а.с. 108).

Відповідно до змісту положень п. 8 Порядку №950 за результатами службового розслідування члени комісії складають акт, у якому зазначаються:

- факти і суть звинувачень або підозри, які стали підставою для проведення службового розслідування, посада, прізвище, ім'я та по батькові, рік народження, освіта, термін служби у органі державної влади і перебування на займаній посаді особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проведено службове розслідування, результати щорічної оцінки виконання особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, покладених на неї завдань та обов'язків, види заохочення та дисциплінарного стягнення, а також ступінь участі у виконанні окремих доручень (завдань);

- заяви, клопотання, пояснення та зауваження особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проведено службове розслідування, обґрунтована інформація про їх відхилення чи задоволення;

- висновки службового розслідування, обставини, що пом'якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, що знімають з особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, безпідставні звинувачення або підозру.

- обґрунтовані пропозиції щодо усунення виявлених порушень та притягнення у разі необхідності винних осіб до відповідальності згідно із законодавством.

У разі прийняття рішення щодо притягнення особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, до відповідальності комісія пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законодавством.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення члени комісії повинні враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Відповідно до наявних у матеріалах справи доказів та оглянутих в ході судового засідання матеріалів дисциплінарної справи №7, судом встановлено, що за результатами службового розслідування акт не складався.

Натомість комісією було підготовлено висновок за результатами службового розслідування від 16.01.2017 (а.с. 16-21).

Згідно ст. 73 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Здійснивши системний аналіз норм чинного законодавства та наявних у матеріалах справ доказів, суд зазначає, що службове розслідування проводилося стосовно дій посадових осіб Держекоінспекції щодо неналежного виконання вимог постанови спільної наради керівників правоохоронних органів, органів влади і контролю Житомирської області від 28.07.2016, а також щодо дотримання ними виконавчої дисципліни в Державній екологічній інспекції у Житомирській області.

Суд наголошує, що службове розслідування повинно було проводитись щодо певного кола осіб. За результатами службового розслідування мав бути складений акт, відповідно до змісту якого, у разі встановлення факту вини чи вчинення порушень певною конкретною посадовою чи службовою особою має бути ініційоване дисциплінарне провадження.

Крім того, у акті за результатами службового розслідування, у разі встановлення факту вини чи вчинення порушень певною конкретною посадовою чи службовою особою, комісія пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законодавством.

Згідно змісту висновку за результатами службового розслідування від 16.01.2017р., комісією була встановлено наявність вини позивача, як головного виконавця, щодо не організації співвиконавців, зокрема, ОСОБА_1 не визначила строки подання ними пропозицій, порядок погодження і підготовки проекту документа та не передала вчасно копії листа прокуратури Житомирської області №05/1-1115 вих. - 16 від 11.08.2016р. керівникам структурних підрозділів. Комісією було здійснено висновок про наявність підстав про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, при цьому не запропоновано вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законодавством.

Згідно ч.2 статті 73 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII дисциплінарна справа повинна містити:

1) дату і місце її формування;

2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження;

3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку;

6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення;

11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення);

12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

В ході огляду матеріалів дисциплінарної справи №7 судом встановлено, що вона сформована з порушенням вимог чинного законодавства.

Зокрема, дисциплінарна справа стосується конкретної посадової чи службової особи, водночас, на титульному аркуші дисциплінарної справи №7 зазначено: "про неналежне дотримання виконавчої дисципліни під час виконання вимог постанови спільної наради керівників правоохоронних органів від 28.07.2016 посадовими особами Держекоінспекції у Житомирскій області", що є порушенням положень ч. 9 ст. 69 Закону України "Про Державну службу".

Крім того, всупереч вимогам ч.2 статті 73 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII дисциплінарна справа №7 не містить: характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, що також підтверджується копією описів матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі (а.с. 133).

Щодо тверджень позивача про не легітимність складу дисциплінарної комісії суд зазначає наступне.

Положеннями статті 69 Закону України "Про Державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі. Дисциплінарна комісія діє у складі не менше шести членів. До складу дисциплінарної комісії включаються державні службовці державного органу, представники виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців, а в разі відсутності профспілкової організації - представники державних службовців, обрані на загальних зборах (конференції) державних службовців державного органу, а також можуть включатися представники громадських об'єднань, які мають досвід роботи у сфері державного управління, державної служби або за юридичним фахом. Кількість представників громадських об'єднань у складі дисциплінарної комісії може становити не більше двох осіб. ленам дисциплінарної комісії забороняється передавати і розголошувати інформацію, отриману під час здійснення дисциплінарного провадження.

Склад дисциплінарної комісії у державному органі затверджується наказом (розпорядженням) керівника державної служби. До складу дисциплінарної комісії у державному органі включаються в однаковій кількості:

- представники керівника державної служби, визначені ним одноосібно із числа державних службовців цього державного органу;

- представники виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців, а в разі відсутності профспілкової організації - представники державних службовців, обрані на загальних зборах (конференції) державних службовців державного органу.

До складу дисциплінарної комісії можуть включатися експерти або інші представники громадських об'єднань, утворених відповідно до Закону України "Про громадські об'єднання", за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. о складу дисциплінарної комісії повинна бути включена щонайменше одна особа, яка має юридичну освіту не нижче другого (магістерського) рівня та досвід роботи за фахом. лени дисциплінарної комісії на першому засіданні обирають голову та секретаря дисциплінарної комісії. Засідання дисциплінарної комісії є правомочним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів. Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення. Суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов'язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно копії протоколу №1 від 17.06.2016р., склад дисциплінарної комісії обирався на зборах колективу Держекоінспекції у Житомирській області, склад комісії затверджений наказом №55-ОД від 21.06.2016. (а.с. 168-169).

Однак, позивач в судовому засіданні заперечила що вона пропонувала делегувати будь-яких осіб до складу дисциплінарної комісії. Крім того, позивач зазначила, що штатна чисельність трудового колективу Держекоінспекції у Житомирській області в 2016 році складала 73 особи, що прямо суперечить змісту протоколу №1 від 17.06.2016, де кількість членів колективу вказана 81 особа. За твердженнями позивача 27 лютого 2017 року у актовому залі Житомирського інституту культури і мистецтв відбулися збори державних службовців Держекоінспекції у Житомирській області щодо обрання державних службовців до складу дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ. Також позивач пояснила, що всупереч вимогам Закону України "Про Державну службу" у склад дисциплінарної комісії з 7 осіб від держслужбовців включено 3 особи, тобто менше, ніж представників керівника.

З метою повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи та з'ясування усіх обставин, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, судом надсилалися начальнику Державної екологічної інспекції у Житомирській області Гнатюку Б.Г. листи з проханням надання документів на підтвердження чи спростування даних обставин, а саме: лист №806/287/17/3363/17 від 06.03.2017 (а.с. 163) та лист №806/287/17/3585/17 від 09.03.2017 (а.с. 202).

15 березня 2017 року відповідачем на електронну адресу суду надійшов лист від 15.03.2017р. №713/11-16 (а.с. 204) разом з копією акту про відсутність документу від 22.02.2017р. Зі змісту акту про відсутність документів від 22.02.2017, комісією було оглянуто всі документи в кабінеті відповідно до номенклатури справ, затвердженої наказом №65-ОД від 31.07.2015. В ході огляду було встановлено відсутність оригіналу протоколу зборів колективу Держекоінспекції у Житомирській області відповідно до якого обрано представників з числа держслужбовців до складу дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Держекоінспекції у Житомирській області, затверджений наказом №5-ОД від 21.06.2016 року, який зберігався в даному кабінеті. (а.с. 205).

Здійснивши системний аналіз наявних у матеріалах справи доказів та керуючись приписами ст. 70, 86, ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України суд дійшов висновку що відповідачем належним чином не спростовано зазначених позивачем обставин про порушення процедури обрання та невідповідності вимог чинного законодавства складу дисциплінарної комісії Держекоінспекції у Житомирській області під час проведення службового розслідування та дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1

Надаючи оцінку правомірності та обґрунтованості притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді накладенні дисциплінарного стягнення суд також зазначає наступне.

За твердженнями відповідача, вина позивача, як головного виконавця, щодо не організації співвиконавців у вигляді не визначення строків подання ними пропозицій, порядок погодження і підготовки проекту документа та не вчасній передачі копії листа прокуратури Житомирської області №05/1-1115 вих. - 16 від 11.08.2016 керівникам структурних підрозділів обумовлена тим, що здійснення даних функцій є посадовими обов'язками позивача та прямо передбачено п. 172, 173 Інструкції з діловодства в Державній екологічній інспекції у Житомирській області, затвердженої наказом Держекоінспекції у Житомирській області від 15 жовтня 2012 року № 97-ОД.

Так, згідно наявної у матеріалах копії Інструкції з діловодства в Державній екологічній інспекції у Житомирській області, пунктом 172 передбачено, що відповідальність за виконання документа несуть особи, зазначені в розпорядчому документі, резолюції начальника або його заступників та працівники, яким безпосередньо доручено виконання. Головний виконавець організовує роботу співвиконавців, зокрема, визначає строки подання ними пропозицій, порядок погодження і підготовку проекту документа. Згідно п. 173 виконання документа передбачає збирання та опрацювання необхідної інформації, підготовку проекту відповіді на документ чи нового документа, його оформлення, узгодження, подання для підписання (затвердження) начальнику, а у деяких випадках - керівникові структурного підрозділу, а також у разі потреби - підготовку для пересилання адресату. (а.с. 173-195).

Водночас, відповідно до наявної у матеріалах справи посадової інструкції секретаря керівника Державної екологічної інспекції у Житомирській області, секретар керівника, зокрема:

- здійснює роботу з організаційно-технічного забезпечення адміністративно-розпорядчої діяльності начальника Держекоінспекції;

- приймає та реєструє кореспонденцію. Передає кореспонденцію у структурні підрозділи або безпосереднім виконавцям до виконання;

- здійснює контроль за термінами виконання документів та їх правильним оформленням;

- відправляє виконану документацію по адресатах;

- контролює правильність ведення діловодства у відповідності до інструкцій в усіх підрозділах Держекоінспекції та проводить в цьому напрямку роботи відповідні навчання.

Враховуючи вищевикладене та наявні у матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про відсутність належної та достатньої сукупності доказів, які б підтверджували факт вини ОСОБА_1 щодо не організації співвиконавців у вигляді не визначення строків подання ними пропозицій, порядок погодження і підготовки проекту документа та не вчасній передачі копії листа прокуратури Житомирської області №05/1-1115 вих. - 16 від 11.08.2016 керівникам структурних підрозділів.

Враховуючи численні порушення відповідачем норм чинного законодавства при проведенні службового розслідування та здійснення дисциплінарного провадження, відсутність належної та достатньої сукупності доказів, які б підтверджували факт вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, а також враховуючи підтвердження об'єктивних сумнівів позивача щодо процедури обрання та невідповідності вимог чинного законодавства складу дисциплінарної комісії Держекоінспекції у Житомирській області під час проведення службового розслідування та дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1, які не були спростовані відповідачем, суд дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог.

У відповідності до ч. 1 ст. 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 86 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Частиною 1 ст. 70 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Згідно з ч.1 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України, В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Позивачем належним чином доведено, наявними у матеріалах справи доказами підтверджено, а відповідачем не спростовано протиправність наказу начальника Державної екологічної інспекції у Житомирській області № 5-ос від 20 січня 2017 року, яким позивачу оголошено догану за неналежне дотримання виконавчої дисципліни та неналежне виконання доручення керівництва, тому позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі.

Вирішуючи питання судових витрат суд зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст. 87 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Частиною 1 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до квитанції №6928214 від 26 січня 2017 року, ОСОБА_1 понесено судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 640,00 грн. Враховуючи вищевикладене та керуючись ч. 1 ст. 94 КАС України, суд вважає за необхідне присудити ОСОБА_1 640,00 грн.. понесених судових витрат по сплаті судового збору.

Керуючись статтями 158-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України,

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати наказ начальника Державної екологічної інспекції у Житомирській області №5-ос від 20.01.2017 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Житомирській області на користь ОСОБА_1 640,00 грн. сплаченого судового збору.

Постанова набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, і може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції у порядку, визначеному статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя О.Г. Попова

Повний текст постанови виготовлено: 16 березня 2017 р.