Справа № 807/239/17
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2017-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 березня 2017 рокум. Ужгород№ 807/239/17

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Луцович М.М., розглянувши матеріали позовної заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Мукачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання недійсною електронної звітності, актів перевірок та податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Мукачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання недійсною електронної звітності, актів перевірок та податкових повідомлень-рішень.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху, виходячи з наступного.

Як вбачається із поданої позивачем позовної заяви, згідно п.1 Позивач просить суд визнати недійсною всю електронну звітність, що прийнята та зареєстрована Мукачівською ОДПІ ГУ ДФС Закарпатської області в період з 20.10.2011 року по 10.03.2017 року на підставі адміністративного договору №201020111 від 20.10.2011 року про визнання електронних документів на Фізичну особу - підприємця ОСОБА_1.

З вказаної позовної вимоги, судом не можливо встановити, яку саме звітність просить Позивач суд визнати недійсною, та які окремі документи із вказаної звітності за оскаржуваний період з 20.10.2011 року по 10.03.2017 року на підставі адміністративного договору №201020111 від 20.10.2011 року підлягають визнанню протиправними та відповідно і скасуванню.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 106 КАС України, передбачено, що у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.Відповідно до вимог ч.4 .ст. 105 КАС України передбачено, що Адміністративний позов може містити вимоги про: 1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; 2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; 3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; 5) виконання зупиненої чи невчиненої дії 6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

За таких обставин, Позивачу слід привести пункт 1 прохальної частини позовної заяви у відповідність із нормами ч.4 ст. 105 КАС України, конкретизувавши, які саме документи із поданої електронної звітності за оскаржуваний період з 20.10.2011 року по 10.03.2017 року слід розглядати судом та надати суду оригінали або належним чином завірені читабельні копії оскаржуваної електронноїх звітності, яка підлягає скасуванню.

Крім цього, п.2 прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд визнати недійсними всі акти податкових перевірок Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 складені Мукачівською ОДПІ Г'У ДФС Закарпатської області в період з 20.10.2011 року по 10.03.201 7 року.

Із вказаної позовної вимоги судом не можливо встановити, які саме акти перевірок підлягають перегляду в судовому порядку, а відповідно якщо є наявні законні підстави - скасуванню.

За таких обставин, Позивачу слід привести пункт 2 прохальної частини позовної заяви у відповідність із нормами ч.4 ст. 105 КАС України, конкретизувавши, які саме акти перевірок за оскаржуваний період з 20.10.2011 року по 10.03.2017 року слід розглядати судом та надати суду оригінали або належним чином завірені читабельні копії оскаржуваних актів, які Позивач просит суд визнати протиправними та скасувати.

Відповідно до п.3 прохальної частини позовної заяви, Позивач просить суд визнати недійсними всі податкові повідомлення рішення, що були складені на підставі електронної звітності та актів податкових перевірок Мукачівською ОДПІ ГУ ДФС Закарпатської області в період з 20.10.2011 року по 10.03.2017 року, на підставі адміністративного договору №201020111 від 20.10.2011 року про визнання електронних документів на Фізичну особу - підприємця ОСОБА_1.

Однак, із п.3 прохальної частини позовної заяви судом не можливо встановити які саме податкові повідомлення - рішення підлягають скасуванню, оскільки вичерпного переліку податкових повідомлень - рішень, які позивач вважає протиправними, суду не надано.

Крім цього, суд також зазначає, що позивач просить суд скасувати податкові повідомлення - рішення за період з 20.10.2011 року по 10.03.2017 року.

Відповідно до вимог ч. 4, 5 ст. 99 КАС України, чітко передбачено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень. Для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Враховуючи номи вищевикладених статтей КАС України, суд зазначає, що ст. 56 Податкового кодексу України передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. 56.2. У разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов'язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення. 56.3. Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (та у разі потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

Враховуючи, що законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору, Позивачу слід надати суду докази щодо досудового порядку вирішення спору, а в разі відсутності таких - надати суду докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із вказаним позовом, оскільки позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення за період з 20.10.2011 року по 10.03.2017 року.

Відповідно до ст.ст.56, 102 Податкового кодексу України, платник податків має право оскаржити рішення податкового органу в будь-який момент після отримання такого рішення в межах 1095 днів.

Враховуючи, що в даному випадку Позивач просить суд скасувати податкові повідомлення - рішення за 2011-2015 роки, позивач пропустив строки звернення до суду із даним адміністративним позовом, які встановлені спеціальним законодавством та Кодексом адміністративного судочинства України.

З наведеної норми процесуального права вбачається, що адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду лише в тому разі, коли суд за заявою особи, яка його подала, не знайде причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд зазначає, що відповідно до нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України, строки не поновлюються, а тільки можуть бути визнані поважними причини пропуску строку звернення до суду.

Із поданого адміністративного позову вбачається, що позивач не вказав поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

У зв'язку з тим, що позивачем пропущений строк звернення до суду, та такий не обґрунтував поважність такого пропуску (не надано доказів звернення до суду із аналогічним адміністративним позовом, суд залишає без руху позовну заяву для надання можливості обґрунтувати позовні вимоги шляхом зазначення поважності причин пропуску строку звернення до суду, щодо оскарження податкових повідомлень - рішень, які були винесені за період 2011-2015 років.

Слід також зазначити, що відповідно до ч.3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору на сьогодні визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року №3674-VI (із відповідними змінами і доповненнями).

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання фізичною особою адміністративного позову майнового характеру встановлюється ставка судового збору - 1 відсотки ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, а за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру встановлюється ставка судового збору- 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

У свою чергу, відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік", установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2017 року - 1600 грн.

Згідно квитанції №N01MK111206 від 15/03.2017 року, позивач сплатив судовий збір в розмірі 1600 грн. 00 коп. тільки за одну майнову вимогу, однак не в належному розмірі.

Як вбачається із додатку до позовної заяви, а саме довідки про суми податкового боргу платника податків загальна сума оскаржуваних податкових повідомлень - рішень становить 8476212,69 грн.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини у справах з вимогою про визнання протиправними рішення суб'єктів владних-повноважень, яке впливає на склад майна позивача, є майновою. Реалізація такого рішення може призвести до збільшення або зменшення розміру майна особи, відповідно оскарження такого рішення здійснюється з метою захисту порушеного права. Отже, звернені до суду вимоги про скасування рішень відповідача - суб'єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача є майновим.

Згідно листа Вищого адміністративного суду України від 18 січня 2012 року за № 165/11/13-12, позицію Європейського суду з прав людини підтримує Вищий адміністративний суд України.

Таким чином, Позивачу слід надати суду документ про сплату судового збору в належному розмірі та на належні реквізити суду за подання до суду адміністративного позову, який містить одночасно майнову вимогу та дві немайнові вимоги.

Окрім наведеного вище, суд також зазначає, що відповідно до ч.5.ст. 106 чітко передбачено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника. Однак, як вбачається із матеріалів даної адміністративної справи в додатках до такої відсутній будь який документ, який би підтверджував повноваження представника позивача, а також відсутні його засоби зв'язку та електронна пошта, як це передбачено вимогами ч.5 ст. 106 КАС України.

Суд приходить до висновку про необхідність залишити позовну заяву позивача без руху та надати строк для приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 106 КАС України, а саме: шляхом долучення до позовної заяви квитанції про доплату судового збору за одну вимогу майнового характеру у відповідному розмірі та двох вимог немайнового характеру, та приведенням у відповідність до вимог ст. 105, 106 КАС України прохальної частини позовної заяви із зазначенням (конкретизацією) електронної звітності, актів перевірок та податкових повідомлень - рішень, які підлягають скасування та доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду щодо окремих податкових повідомлень- рішень, а також документ на підтвердження повноважень представника позивача із зазначенням в позовній заяві його номеру засобів зв'язку та електронної пошти.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 106, 108, 165, Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Мукачівської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання недійсною електронної звітності, актів перевірок та податкових повідомлень-рішень - залишити без руху.

Надати Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 строк до 31 березня 2017 року для усунення вищезазначених недоліків.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд з одночасним надсиланням її копії до суду апеляційної інстанції в порядку і строки, передбачені ст.186 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення, а якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. (копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції).

Суддя М.М. Луцович