Справа № 591/1407/17
Суддя: Бурда Б. В.
Дата ухвалення: 2017-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 591/1407/17
Провадження № 2-а/591/317/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2017 року суддя Зарічного районного суду м. Суми Бурда Б.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариство з обмеженою відповідальністю "Розсоші" до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Відділу державної реєстрації Великописарівської районної державної адміністрації, треті особи: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19 про визнання протиправними дій головного управління Держгеокадастру у Сумській області щодо видачі наказів та скасування наказів про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, скасування рішення про державну реєстрацію прав власності на земельні ділянки -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Розсоші" звернулося до суду з адміністративним позовом до головного управління Держгеокадастру у Сумській області, відділу державної реєстрації Великописарівської районної державної адміністрації про визнання протиправними дій головного управління Держгеокадастру у Сумській області щодо видачі наказів та скасування наказів про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою: №18-2430/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2427/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2428/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2425/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2426/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2423/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2429/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2424/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2431/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2421/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2432/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-2434/16-16-СГ від 29.07.2016; №18-1210/32-15-СГ від 04.08.2015; №18-1208/32-15-СГ від 04.08.2015; №18-1207/32-15-СГ від 04.08.2015; №18-1209/32-15-СГ від 04.08.2015; визнання протиправними дій головного управління Держгеокадастру у Сумській області щодо видачі наказів та скасування наказів про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність: №18-3691/16-16-СГ від 20.09.2016, №18-3689/16-16-СГ від 20.09.2016, № 18-3684/16-16-СГ від 20.09.2016; № 18-3991/16-16-СГ від 20.09.2016; № 18-4307/16-16-СГ від 05.10.2016; № 18-4289/16-16-СГ від 05.10.2016; № 18-4310/16-16-СГ від 05.10.2016; № 18-4265/16-16-СГ від 05.10.2016; № 18-4286/16-16-СГ від 05.10.2016; № 18-4329/16-16-СГ від 05.10.2016; № 18-4284/16-16-СГ від 05.10.2016; №18-4245/16-16-СГ від 05.10.2016; № 18-4285/16-16-СГ від 05.10.2016; № 18-4275/16-16-СГ від 05.10.2016; №18-3682/16-16-СГ від 29.09.2016; № 18-4273/16-16-СГ від 05.10.2016; № 18-4330/16-16-СГ від 05.10.2016; скасування рішень про державну реєстрацію права власності на земельні ділянки за ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15 Свої вимоги мотивує тим, що землі які були передані у власність третім особам відповідно до вищевказаних наказів є частиною земель запасу, які перебувають у користуванні ТОВ «Розсоші» на підставі договору оренди. Тому відповідачі не мали права передавати зайняту земельну ділянку іншим особам.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, вважаю за необхідне відмовити у відкритті провадження у справі з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Частиною 2 ст. 2 КАС передбачено, що до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією або законами України встановлено інший порядок судового провадження. Цю норму слід розуміти в системному зв'язку з ч. 1 цієй же статті, з якої випливає, що захист прав та інтересів юридичних осіб шляхом оскарження до адміністративного суду будь-яких рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень можливий лише у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 17 КАС до компетенції адміністративних судів віднесено, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів або правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб'єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (п. 7 ч. 1 ст. 3 КАС). Таким чином, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка правильності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Конституційний Суд України в пункті 5 мотивувальної частини Рішення від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) зазначив, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До ненормативних належать акти, які передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію фактом їхнього виконання. У зв'язку з прийняттям цих рішень виникають правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, у тому числі отримання державного акта на право власності на земельну ділянку, укладення договору оренди землі тощо.

Оспорювані позивачем рішення є ненормативним актом органу влади, яке вичерпало свою дію внаслідок його виконання. Скасування такого акта (актів) не породжує наслідків для власника чи орендаря земельної ділянки оскільки захист порушеного права у разі набуття права власності на земельну ділянку, укладання договору оренди юридичною чи фізичною особою має вирішуватися за нормами цивільного законодавства.

Враховуючи наведене, позов, предметом якого є рішення щодо передачі у власність та оренду земельної ділянки, тобто ненормативний акт, що застосовується одноразово і з прийняттям якого виникають правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, не може бути задоволений, оскільки таке рішення вичерпало свою дію шляхом виконання. Його скасування не породжує наслідків для власника чи орендаря земельної ділянки, оскільки у таких осіб виникло право власності або володіння земельною ділянкою і це право ґрунтується на правовстановлюючих документах.

Таким чином, у разі прийняття органом місцевого самоврядування чи місцевим органом виконавчої влади (як суб'єктом владних повноважень) ненормативного акта, що застосовується одноразово, який після реалізації вичерпує свою дію фактом його виконання і з прийняттям якого виникають правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів (зокрема, рішення про передачу земельних ділянок у власність, укладання договору оренди тощо), позов, предметом якого є спірне рішення органу місцевого самоврядування, місцевого органу виконавчої влади не повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства, оскільки обраний позивачем спосіб захисту порушених прав не забезпечує їх реального захисту.

Такого ж висновку дійшов Верховний Суд України в своїх численних рішеннях, зокрема, у справах № 21-405а14 від 11 листопада 2014 року, № 21-308а14 від 09 грудня 2014 року, який має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції.

Наведене свідчить, що спір про наявність якого заявлено позивачем є цивільним, що виключає його вирішення в порядку адміністративного судочинства.

На підставі викладеного вважаю, що заявлені позивачем позовні вимоги не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, а тому необхідне відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі.

Керуючись ст.ст. 109 КАС України, суд , -

УХВАЛИВ :

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Розсоші" до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Відділу державної реєстрації Великописарівської районної державної адміністрації, треті особи: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19 про визнання протиправними дій головного управління Держгеокадастру у Сумській області щодо видачі наказів та скасування наказів про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, скасування рішення про державну реєстрацію прав власності на земельні ділянки, оскільки заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Зарічний районний суд м. Суми, шляхом подачі в пятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду апеляційної скарги.

Суддя