Справа № 807/2119/16
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2017-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2017 рокум. Ужгород№ 807/2119/16

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Рейті С.І.

при секретарі судового засідання Кречко Л.В.

за участю представників

позивач: ОСОБА_1

відповідача : Олашин О.М. (довіреність від 23.11.2015 року № 11/14)

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Закарпатській області про незаконне звільнення та поновлення на роботі, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч. 7 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 17 березня 2017 року проголошено вступну та резолютивну частини Ухвали. Ухвала в повному обсязі складена 20 березня 2017 року.

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Закарпатській області, яким просить скасувати наказ № 1138 від 27 серпня 2015 року за підписом начальника Управління МВС України в Закарпатській області, в частині звільнення ОСОБА_1 з органів внутрішніх справ за порушення п. 64 "є" Положення "Про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України".

Як встановлено в судовому засіданні та підтверджується матеріалами справи, наказом начальника Управління Міністерства внутрішніх справ України в Закарпатській області № 1138 від 27 серпня 2015 року, за грубе порушення службової дисципліни, вимог ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, наказу МВС України № 81 від 16.03.2007 року "Про заходи щодо зміцнення дисципліни і законності в органах внутрішніх справ та попередження надзвичайних подій, пов'язаних із загибеллю й травмуванням особового складу" та п.п. 153, 154 розділу 7 наказу МВС від 28.07.1994 року № 404 "Про затвердження Статуту патрульно-постової служби міліції України", що проявилося у залишенні місця несення служби по охороні важливого стратегічного об'єкта життєдіяльності регіону "Газокомпресорну станцію Ужгород" без відповідного дозволу та залишенні табельної вогнепальної зброї без нагляду, дільничного інспектора міліції сектору ДІМ Ужгородського РВ УМВС України в Закарпатській області лейтенанта міліції ОСОБА_1 з органів внутрішніх справ звільнити за п. 64 "є" (за порушення дисципліни) Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України.

Позивач ОСОБА_1, не погоджуючись з вказаним наказом, оскаржив його до Закарпатського окружного адміністративного суду та просить суд скасувати наказ начальника Управління МВС України в Закарпатській області № 1138 від 27 серпня 2015 року в частині звільнення його зі служби в органах внутрішніх справ.

З вказаним позовом позивач звернувся 6 грудня 2016 року, що підтверджується реєстраційним штампом вхідної кореспонденції суду.

Статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено строки звернення до адміністративного суду. Так, відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 3 ст. 99 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою для захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення таких строків передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання процесуальних дій, передбачених КАС України, не зловживаючи ними.

Відповідно ч. 3 ст. 99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, для визначення моменту виникнення права на звернення до суду із позовом, важливим є як об'єктивні (сам факт порушення права) так і суб'єктивні (коли особа дізналася або повинна була дізнатися про це порушення) моменти. Для встановлення початку перебігу строку звернення до суду має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про порушення її прав, а і об'єктивна можливість цієї особи знати про обставини порушення її прав.

При цьому, норми чинного законодавства містять презумпцію обізнаності особи про стан своїх суб'єктивних прав, відтак, обов'язок доведення терміну, з якого особі стало (могло стати) відомо про порушення права, покладається на позивача.

При цьому суд зазначає, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Позивач зазначає, що його звільнення проходило незаконно з порушенням встановленого порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки ОСОБА_1 належним чином не було повідомлено про звільнення та не видано наказ про його звільнення.

Однак, в матеріалах справи міститься копія наказу начальника Управління МВС України в Закарпатській області № 1138 від 27 серпня 2015 року з відміткою позивача про його ознайомлення із таким наказом 02.09.2015 року, виходячи з чого - днем коли особа дізналась про можливе порушення її прав є саме 2 вересня 2015 року, тобто, позивач звернувся до суду з позовом з значним пропуском визначеного законодавством місячного строку, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

При цьому суд констатує, що в матеріалах справи наявна також копія наказу начальника Управління МВС України в Закарпатській області № 177 о/с від 2 вересня 2015 року (даний наказ позивачем не оскаржено, хоча саме даним наказом ОСОБА_1 звільнений з органів внутрішніх справ, на підставі наказу № 1138 від 27 серпня 2015 року), також з відміткою позивача про його ознайомлення з наказом 04.09.2015 року.

В судовому засіданні позивач підтвердив як факт ознайомлення його з наказами (як з оскарженим ним наказом за № 1138 від 27 серпня 2015 року, так і з наказом за № 177 о/с від 2 вересня 2015 року, яким його звільнено зі служби), так і наявність його підпису на вищезазначених наказах.

В судовому засіданні представник відповідача просить суд залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, у відповідності до положень ст. 100 КАС України, в зв'язку зі значним пропуском встановленого законом місячного строку звернення до суду, за відсутності будь - яких поважних причин для такого пропуску.

Враховуючи викладене, судом не встановлено наявності поважних причин за яких позивач не міг звернутися до суду. Будь-яких істотних і вагомих причин пропуску строку на звернення до суду, які б непереборно перешкоджали позивачу звернутись до суду або надавали б суду підстави обчислювати даний строк від іншої дати, як позовна заява, так і пояснення позивача - не містять.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Можливість залишення позовної заяви без розгляду на будь - якій стадії розгляду справи передбачено частиною 3 ст. 162 КАС України, згідно якої - якщо в ході судового розгляду справи суд встановить, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою з пропущенням установленого законом строку звернення до адміністративного суду, або викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно ч.3 ст.155 КАС України - особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 99, 100, 155, 162, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Закарпатській області про незаконне звільнення та поновлення на роботі - залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 254 КАС України, та може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд в порядку і строки, встановлені ст. 186 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення, а в разі складення ухвали в повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України - протягом п'яти днів з дня отримання її копії (копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції).

Суддя С.І. Рейті