Справа № 824/944/16-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2017-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2017 р. м. Чернівці справа № 824/944/16-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Левицького В.К.

за участю секретаря судового засідання Козак В.Ю.

представників сторін:

позивача - ОСОБА_1

відповідачів - Пурича Ю.С., Бабчука В.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_4

до Управління Держпраці у Чернівецькій області

про визнання протиправною та скасування постанови.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 (далі - позивач) звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 05.10.2016 р. №24-07-37/280-30/161.

Позовні вимоги мотивовані тим, що управління Держпраці у Чернівецькій області неправомірно притягнуло його адміністративної відповідальності, оскільки норми трудового законодавства ним не порушувалися, а громадяни ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у нього не працювали.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити його у повному обсязі.

Управління Держпраці у Чернівецькій області (далі - відповідач, Управління) до суду подало письмові заперечення проти позову, в яких вказувало, що позовні вимоги є необґрунтованими та просило суд у задоволенні позову відмовити повністю, оскільки позивач використовував найману працю, без укладення трудового договору та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу, що свідчить про порушення норм трудового законодавства. Вважає, що оскаржувана постанова прийнята у межах та спосіб визначений Законом.

В судовому засіданні представники відповідача заперечували проти позову та просили суд в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

В ході судового розгляду справи допитано як свідків ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 стосовно проведення позапланової перевірки позивача з питань дотримання вимог законодавства про працю.

Вислухавши пояснення представників сторін, покази свідків, дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

ОСОБА_4 (59424, АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) зареєстрований як фізична особа-підприємець 15.08.2006 р. (а. с. 10-15)

Основними видами діяльності позивача згідно КВЕД є: лісопильне та стругальне виробництво; оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням, інша допоміжна діяльність у сфері транспорту.

На підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_2 від 19.01.2009 р., позивач є власником лісопильного та столярного цеху (перша черга), який знаходиться за адресою АДРЕСА_2 (а.с. 92, 93, 94).

Як вбачається із матеріалів справи, на підставі заяви ОСОБА_10 від 11.08.2016 р., в якій повідомлено, що підприємці, в тому числі ОСОБА_4 займаються обробкою деревини, порушуючи вимоги законодавства щодо надходження деревообробної сировини, її збуту, оформлення найманих працівників, 12.08.2016 р. СВ Заставнівського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області внесено відомості стосовно позивача до ЄРДР за № 0000258 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України (а.с. 72).

Ухвалою Заставнівського районного суду Чернівецької області від 16.08.2016 р. у справі №716/1024/16-к розглянуто клопотання прокурора Кіцманської місцевої прокуратури про надання дозволу на проведення огляду по кримінальному провадженню, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000258 від 12.08.2016 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України.

Вказаною ухвалою надано дозвіл на проведення огляду місцевості, документів та не житлових приміщень, за адресою АДРЕСА_2, Чернівецької області, що належить ОСОБА_4 з метою фіксування порушень трудового законодавства в сфері обробки лісодеревини (а. с. 71).

07.09.2016 р. прокурор Кіцманської місцевої прокуратури звернувся до управління Держпраці у Чернівецькій області з листом №86-1246-16, в якому просив вирішити питання про проведення позапланової перевірки діяльності фізичної особи - підприємця ОСОБА_4, який здійснює підприємницьку діяльність з обробки лісодеревини за адресою АДРЕСА_2 щодо додержання ним трудового законодавства про охорону праці. До листа були додані пояснення фізичної особи - підприємця ОСОБА_4, ОСОБА_6, ОСОБА_5, ухвала №176/1024/16-к від 16.08.2016 р. та витяг з ЄРДР по кримінальному провадженню № 0000258 від 12.08.2016 р. (а.с. 67, 68 - 72).

Отримавши вказане звернення, управління Держпраці в Чернівецькій області звернулось до Департаменту з питань праці Державної служби України з питань праці із листом від 16.09.2016 р. №1879/0/04-2/16, в якому просило з метою оперативного здійснення позапланових перевірок про надання згоди на здійснення позапланових перевірок (а.с. 65).

Розглянувши лист відповідача від 16.09.2016 р. №1879/0/04-2/16, Департамент з питань праці Державної служби України з питань праці надав згоду на проведення позапланової перевірки позивача, про що направив лист від 19.09.2016 р. №9532/4.3/4.2 - ДП-16 (а. с. 64).

На підставі наказу № 258 - пп від 19.09.2016 р. про проведення перевірки та направлення на перевірку № 04-179 від 19.09.2016 р., головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів управління Держпраці в Чернівецькій області ОСОБА_7 в період з 09.30 год. по 15.00 год. 20.09.2016 р. в службовому приміщенні проведено позапланову перевірку фізичної особи - підприємця ОСОБА_4 стосовно додержання законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування на об'єкті перевірки - стрічковій пилорамі в АДРЕСА_2, за результатами якої 20.09.2016 р. складено акт №24-07-37/280-30 (а.с. 47 - 58).

В ході перевірки позивачу було запропоновано надати письмові пояснення щодо фактів встановлених 18.08.2016 р. під час проведення огляду лісопильного цеху, який розташований в АДРЕСА_2.

У письмових поясненнях від 20.09.2016 р. написаних позивачем власноручно вказано, що робота в цеху носить періодичний характер при отриманні індивідуальних замовлень або розпилює ліс власникам лісодеревини в обмежених масштабах. Розпиловку лісодеревини здійснює з періодичністю 1 раз на тиждень. Якщо виникала потреба в допомозі, то він дзвонив ОСОБА_5, який запропонував, крім себе в разі необхідності, в якості другого працівника ОСОБА_6. Однак, трудові договори з вказаними працівниками не укладав, правила внутрішнього трудового розпорядку не пред'являв, матеріальних претензій ці громадяни до нього не мають (а. с. 60).

Під час перевірки, на підставі отриманих з Кіцманської місцевої прокуратури матеріалів та відібраного пояснення від позивача, встановлені наступні порушення вимог законодавства:

- ч. 3 ст. 24 КЗпП України, а саме не було запропоновано ОСОБА_5 та ОСОБА_6, які виконували підсобні роботи на об'єкті перевірки по 1-3 дні на тиждень протягом від 1 до 2-х місяців, врегулювати трудові відносини шляхом укладення трудового договору та не повідомлено Державну фіскальну службу про початок робіт;

- ст. 142 КЗпП України, а саме позивачем не ознайомлено працівників з правилами внутрішнього розпорядку;

- ст. 21 Закону України "Про оплату праці", а саме відсутні докази нарахування та виплати заробітної плати.

Вказаний акт перевірки позивач отримав 20.09.2016 р. та вказав, що зауважень або заперечень до відповідача немає.

На підставі висновків викладених в акті перевірки, 20.09.2016 р. відповідач видав припис №24-07-37/224-24, яким зобов'язав позивача: у відповідності до ч. 3 ст. 24 КЗпП України врегулювати трудові відносини з найманими працівниками до початку роботи; в порядку ст. 142 КЗпП України встановити правила внутрішнього трудового розпорядку та під розпис ознайомити з ними працівників; у відповідності до ст. 21 Закону України "Про оплату праці" здійснювати нарахування та виплату заробітної плати.

Про виконання вказаного припису, позивач зобов'язувався у строк до 19.10.2016 р. письмово поінформувати.

Вказаний припис отриманий позивачем 20.09.2016 р., що підтверджується його підписом (а. с. 59).

Доказів виконання вказаного припису сторонами до суду не надано.

З матеріалів справи видно, що для надання юридичної оцінки, 20.09.2016 р. відповідач направив на адресу Заставнівського відділення поліції Кіцманського ВП ГУНП у Чернівецькій області акт перевірки від 20.09.2016 р., припис та пояснення осіб (а.с. 46).

Судом також встановлено, що Управлінням Держпраці в Чернівецькій області було направлено ОСОБА_4 повідомлення про розгляд справи за ст. 265 КЗпП України від 27.09.2016 р. № 0/04-2/16, за адресою м. Чернівці, вул. Поповича, буд. 2, кабінет 35 на 12:00 год. 05.10.2016 р. (а.с.45). Як видно із матеріалів справи, позивач 05.10.2016 р. за вказаною адресою з`явився, надав пояснення щодо виявлених під час перевірки порушень законодавства про працю.

Розглянувши акт перевірки від 20.09.2016 р. №24-07-37/280-30, відповідачем встановлено порушення фізичною особою - підприємцем ОСОБА_4 законодавства про працю, відповідальність за яку передбачена абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України та накладено штраф у розмірі 87000,00 грн., про що винесено 05.10.2016 р. постанову №24-07-37/280-30/161 (а.с. 44).

В судовому засіданні сторонами не заперечувалося, що позивача ознайомлено з постановою 20.09.2016 р.

Не погоджуючись з постановою про накладення штрафу, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Розглянувши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти позову, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню з таких міркувань.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. №877-V (далі - Закон №877-V).

Статтею 6 вказаного Закону визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення.

Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 2 Закону №877-V дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів: контролю органами державної фіскальної служби; валютного контролю; державного експортного контролю; контролю за дотриманням бюджетного законодавства; банківського нагляду; державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції; державного нагляду за дотриманням вимог ядерної безпеки; державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації; при проведенні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, прокурорського нагляду, досудового слідства і правосуддя, державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення.

Згідно зі ст. 259 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування.

Порядок проведення перевірок посадовими особами Державної інспекції України з питань праці та її територіальних органів затверджений наказом Міністерства соціальної політики України №390 від 02.07.2012 р., зареєстрований у Міністерстві юстиції України 30.07.2012 р. за №1291/21603 (далі - Порядок №390).

Вказаний Порядок встановлює процедуру проведення Державною інспекцією України з питань праці (далі - Держпраці України) та її територіальними органами перевірок додержання законодавства з питань праці у межах повноважень, визначених Конвенціями Міжнародної організації праці №81 1947 р. про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 08.09.2004 р. №1985-IV, та №129 1969 р. про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 08.09.2004 р. №1986-IV, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", постановою Кабінету Міністрів України від 17.11.2010 р. №1059 "Про затвердження критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності суб'єктами господарювання у частині додержання вимог законодавства про працю та визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю)", Положенням про Державну інспекцію України з питань праці, затвердженим Указом Президента України від 06.04.2011 р. №386.

Згідно із п. 2 Порядку №390 право проведення перевірок мають посадові особи Держпраці України та її територіальних органів, які відповідно до своїх посадових обов'язків мають повноваження державного інспектора з питань праці (далі - Інспектор).

Пунктом 3 Порядку №390 передбачено, що інспектор може проводити планові та позапланові перевірки, які можуть здійснюватися за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Приписами абз. 4 п. 3 Порядку №390 визначено, що позапланові перевірки проводяться за зверненнями фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктами господарювання вимог законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування та здійснюються за наявності згоди Держпраці України на їх проведення.

Пунктом 6 Порядку №390 встановлено, що перевірка складається з таких етапів: 6.1. робота з документами, наданими суб'єктами господарювання на вимогу Інспектора; 6.2. оформлення документів за результатами перевірки; 6.3. ознайомлення суб'єктів господарювання з документами, оформленими за результатами перевірки; 6.4. проведення за результатами перевірки роз'яснювальної роботи з питань застосування норм законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування (за згодою посадових осіб).

Відповідно п. 7 Порядку №390 за результатами перевірки складається акт перевірки. У разі виявлення порушень законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування вносяться приписи про усунення виявлених порушень, вживаються заходи щодо притягнення до відповідальності винних осіб згідно із вимогами чинного законодавства.

Аналізуючи наведені норми матеріального права, суд приходить до висновку, що інспектори з праці територіальних органів Держпраці України наділені повноваженнями щодо проведення позапланових перевірок, у тому числі з підстав звернення органів прокуратури при здійсненні досудового слідства.

Судом встановлено, що ухвалою Заставнівського районного суду Чернівецької області від 16.08.2016 р. задоволено клопотання прокурора Кіцманської місцевої прокуратури про надання дозволу на проведення огляду місцевості, документів та не житлових приміщень, за адресою АДРЕСА_2, Чернівецької області, що належить ОСОБА_4 з метою фіксування порушень трудового законодавства в сфері обробки лісодеревини.

Як вказував в письмових запереченнях відповідач, 15.08.2016 р. прокурором Кіцманської місцевої прокуратури в рамках кримінального провадження винесено постанову про залучення спеціаліста управління Держпраці у Чернівецькій області для проведення огляду місця подій у кримінальному провадженні №0000258 від 12.08.2016 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України на території Заставнівського району по місцю провадження підприємницької діяльності позивача на 18.08.2016 р.

Сторонами в судовому засіданні не заперечувалося, що 18.08.2016 р. в ході огляду цеху позивача працівниками Кіцманської місцевої прокуратури, Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області та управління Держпраці у Чернівецькій області, було виявлено двох працівників ОСОБА_6 та ОСОБА_5, які на момент перевірки виконували у позивача трудову функцію, а саме складали дошки.

З відібраних пояснень працівником Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області у громадянина ОСОБА_6 встановлено, що позивач зателефонував йому вранці та запропонував працювати у нього на пилорамі, обіцяв оплату в розмірі 100,00 грн. за день. Також вказував, що 18.08.2016 р. він прийшов на територію пилорами, де був ОСОБА_4 та хлопець на ім'я ОСОБА_5 (ОСОБА_5.), який як йому відомо працював на пилорамі. О 08.00 год. приступив до роботи.

Громадянин ОСОБА_5 повідомив, що працював у ОСОБА_4 приблизно 1-3 рази на тиждень, за що отримував гроші в розмірі 100,00 - 200,00 грн. на день. Також вказував, що 18.08.2016 р. перебував на пилорамі, де виконував роботи.

Позивач не заперечував, що під час огляду на пилорамі перебувало двоє громадян, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_5 Також повідомив, що з вказаними громадянами у трудових відносинах не перебуває, жодні роботи в той день ніхто не виконував. Зазначав, що розпилюванням лісу він займається самостійно, тому попереджає кожного клієнта про те, що на підприємстві немає осіб, які б могли грузити та вигружати замовлення. Тому кожний клієнт забезпечує розвантаження та завантаження дерево матеріалів самостійно. Біля його підприємства є громадяни, які шукають легкого заробітку та готові за певну винагороду допомогти носити деревину.

Разом з тим, позивач вказував, що громадянин ОСОБА_6 18.08.2016 р. прийшов до нього відробити борг в сумі 100,00 грн.

Крім цього, вказані особи були допитані як свідки в ході досудового розслідування (в рамках кримінального провадження). Відповідно до вимог чинного законодавства, під час допиту, особу кожного з виявлених працівників було встановлено. В ході допиту їм роз'яснені їх права відповідно до ст. 63 Конституції України, ст. 18 КПК України та, відповідно до вимог ст. 67 КПК України, попереджено про відповідальність передбачену ст. 384 КК України за завідомо неправдиве показання та ст. 385 КК за відмову свідка від давання показань.

Будучи допитані під час досудового розслідування як свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_5 надали аналогічну інформацію щодо своєї роботи у фізичної особи-підприємця ОСОБА_4, що і в своїх поясненнях під час проведення огляду місця подій, які проводилися з метою виявлення та фіксування порушень трудового законодавства в сфері обробки лісодеревини.

Вказані покази підтверджуються матеріалами справи, а саме відібраними поясненнями працівниками поліції Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області, протоколами допиту свідка та потерпілого, а також постановою Кіцманської місцевої прокуратури про закриття кримінального провадження від 06.03.2017 р.

Під час проведення відповідачем перевірки, позивач надав пояснення, в яких вказував, що робота в цеху носить періодичний характер при отриманні індивідуальних замовлень або розпилює ліс власникам лісодеревини в обмежених масштабах. Розпиловку лісодеревини здійснює з періодичністю 1 раз на тиждень. Крім цього вказував, що в разі виникнення потреби в допомозі то він дзвонив ОСОБА_5, який в свою чергу в якості другого працівника пропонував ОСОБА_6 Трудові договори з вказаними працівниками не укладав та правила внутрішнього трудового розпорядку не пред'являв.

З дослідженої в судовому засіданні постанови Кіцманської місцевої прокуратури від 06.03.2017 р. вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 впродовж липня - серпня 2016 р. здійснював підприємницьку діяльність у сфері переробки обробки та виробництва лісодеревини, за адресою м. Заставна, вул. Бажанського, буд. 80-В, із використанням двох найманих працівників, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_5 при цьому ОСОБА_4 грубо порушив законодавство про працю, оскільки використовував найману робочу працю без укладення відповідних документів.

Також в постанові зафіксовано, що акт перевірки додержання суб'єктами господарювання законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування №24-0737/280-30 ґрунтується виключно на поясненнях ОСОБА_6 та ОСОБА_5, які відібрані працівниками Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області під час проведення санкціонованого огляду не житлових приміщень та прилеглої території 18.08.2016 р.

Статтею 41 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення вимог законодавства про працю та охорону праці.

Враховуючи те, що ОСОБА_6 та ОСОБА_5 працювали не тривалий проміжок часу, в не повний робочий тиждень без офіційного оформлення трудових договорів, претензій до підозрюваного не мають, відмовляються бути потерпілими про кримінальному провадженні, а тому прокурор дійшов до висновку, що порушення законодавства про працю не є грубим, а відповідно в діях ОСОБА_4 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України, однак вбачаються ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ст. 41 КУпАП.

З огляду на викладене, прокурор постановив закрити кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000258 від 12.08.2016 р., у зв'язку із відсутністю події кримінального правопорушення та копію матеріалів кримінального провадження разом із копією постанови про закриття кримінального провадження направив в управління Держпраці в Чернівецькій області для складання адміністративного протоколу відносно ОСОБА_4 за ст. 41 КУпАП.

Суд критично оцінює покази громадян ОСОБА_6 та ОСОБА_5 наданих в судовому засіданні, оскільки вони суперечать їхнім показам наданих під час проведення огляду місця подій та під час допиту їх як свідка та потерпілого в ході досудового розслідування (в рамках кримінального провадження).

Відповідно до ст. 265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 р. №509 затверджено порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (далі - Порядок №509).

Пунктом 1 Порядку №509 визначено, що цей порядок визначає механізм накладення на суб'єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України "Про зайнятість населення" (далі - штрафи).

Пунктом 2 Порядку №509 передбачено, що штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи можуть бути накладені на підставі: рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації; акта про виявлення під час перевірки суб'єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу.

Згідно п.3 Порядку №509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу.

Пунктом 4 Порядку №509 встановлено, що справа розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

Відповідно до п.5 Порядку №509 у разі надходження від суб'єкта господарювання або роботодавця, якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений начальником управління Держпраці, його заступниками, але не більше ніж на 10 днів.

У п.6 Порядку №509 вказано, що про розгляд справи Держпраці та її територіальні органи письмово повідомляють суб'єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п'ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в Держпраці чи її територіальному органі, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Відповідно до п.7 Порядку №509 справа розглядається за участю представника суб'єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, приймає відповідне рішення.

Судом встановлено, що 27.09.2016 р. рекомендованим поштовим відправлення з повідомленням про вручення позивача повідомлено про розгляд 05.10.2016 р. справи за ст. 265 КЗпП України за адресою м. Чернівці, вул. Поповича, буд. 2, кабінет 35 на 12:00 год.

З даних відстеження пересилання поштових відправлень Укрпошти вбачається, що рекомендоване поштове відправлення вручено позивачу 30.09.2016 р.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем дотримано п'ятиденний строк визначений п. 6 Порядку №509.

Крім того, судом встановлено та підтверджується протоколом №143 засідання з розгляду справи за ст. 265 КЗПП України, що позивач був присутній під час розгляду справи про накладення штрафу. Доказів звернення до відповідача з обґрунтованим клопотанням про відкладення її розгляду у зв'язку з лікування до суду не надано.

Тому суд не бере до уваги доводи позивача стосовно, того що у нього була відсутня можливість належним чином захистити свої права під час розгляду відповідачем справи про накладення штрафу за ст. 265 КЗпП України.

Враховуючи факт виконання ОСОБА_6 та ОСОБА_5 підсобних робіт на пилорамі позивача, які не заперечувалися вказаними громадянами та зафіксовані представниками прокуратури, Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області, управління Держпраці у Чернівецькій області у письмових поясненнях та в протоколах допиту вказаних осіб, як свідка та потерпілого, а також відсутність у позивача трудових договорів, суд приходить до висновку, що відповідачем здійснено належний висновок про порушення підприємцем трудового законодавства, що в свою чергу стало підставою для винесення постанови про накладення штрафу на підприємця за ч. 2 ст. 265 КЗпП України.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оцінюючи правомірність дій та рішень відповідача, суд керується критеріями, закріпленими у ч. 3 ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, яких повинні дотримуватися суб'єкти владних повноважень при реалізації дискреційних повноважень.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судовим розглядом не встановлено порушення зазначених критеріїв відповідачем під час прийняття оскаржуваної постанови.

Відповідно до положень, закріплених ст. 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч. 1 ст. 71 КАС України зазначає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Під час вирішення справи відповідач довів правомірність прийняття оскаржуваної постанови, а тому позов не підлягає задоволенню.

Інші доводи представника позивача щодо протиправності оскаржуваної постанови суд вважає необґрунтованими, оскільки вони не вказують на наявність підстав для задоволення позову та спростовуються матеріалами справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 70-72, 86, 158, 160 - 167 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

У відповідності до ст. ст. 185-186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, проголошення вступної та резолютивної частини рішення, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дні отримання копії постанови.

Згідно ст. 254 КАС України постанова, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмовити у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.К. Левицький

Постанова в повному обсязі складена 14 березня 2017 р.