Справа № 4473/11/2170
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2011-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
______________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2011 р. Справа № 2-а-4473/11/2170
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Кисильової О.Й.

при секретарі: Мельник О.О. , за участю представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом приватного підприємства "Юг Зерно-Трейд" до Державної податкової інспекції у м.Херсоні про визнання протиправними дій,

встановив:

Позивач звернувся із адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у м.Херсоні про визнання незаконної довідки ДПІ ум. Херсоні від 22.06.11 № 163/15-2/36130026 про проведення камеральної перевірки суб'єкта господарювання ПП "Юг Зерно-Трейд" щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за квітень 2011 року, визнання неправомірними дій відповідача, які полягають у визнанні правочинів, укладених ПП "Юг Зерно-Трейд" з контрагентами такими, що не спрямовані на реальне настання правових наслідків, що обумовлені цими правочинами, та визнання угод нікчемними..

Ухвалою від 05.09.11 провадження у справі відкрито. Позивач вказує в позові про те, що в довідці ДПІ від 22.06.11 вказано про порушення вимог ч. 1,5 ст. 203, п.1.2 ст. 215, ст.228 Цивільного кодексу України щодо реальності, та дійсності правочинів з постачальниками позивача квітня 2011 року, про відсутність у позивача необхідних умов для ведення господарської діяльності, відсутність основних фондів, технічного персоналу, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів, тому всі угоди мають ознаки нікчемності. Позивач заперечує проти висновків ДПІ про нікчемність господарських операцій позивача з продажу продукції та наданню послуг, такі висновки не підтверджені документально. ДПІ не має повноважень визнавати угоди нікчемними, а дані наведені в податковій декларації визнавати недійсними. Висновки довідки можуть вплинути на права позивача, контрагенти можуть не погасити дебіторську заборгованість за поставлені товари, що призведе до неможливості сплатити податки, збори. Ухвалою від 05.10.11 суд закрив провадження у справі в частині вимог про визнання незаконною довідки, оскільки вона не може бути самостійним предметом оскарження в адміністративному суді. Представник позивача прибув в судове засідання, просить задовольнити вимоги про визнання неправомірними дій ДПІ.

Представник відповідача наполягає на закритті провадженні у всій справі, оскільки дії та висновки податкового інспектора, викладені в довідці, не можуть бути предметом оскарження в адмінсуді.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані докази, прийшов до наступного.

Предметом оскарження позивачем в рамках даної адміністративної справи є дії ДПІ які полягають у визнанні правочинів, укладених позивачем з контрагентами такими, що не спрямовані на реальне настання правових наслідків, тобто, є нікчемними. Доказом вчинення таких дій є довідка від 22.06.11 № 163/15-2/361300026 про проведення камеральної перевірки ПП "Юг Зерно-Трейд" щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за квітень 2011 року, яку склав головний державний податковий ревізор-інспектор ДПІ у м. Херсоні ОСОБА_3 В довідці зазначено, що декларація по ПДВ за квітень 2011 року не визнана податковою звітністю. Відомості декларації про прибуток свідчать про відсутність основних засобів, кількість працюючих на підприємстві відсутня, що підтверджується декларацією по ПДФО за лютий 2011 року, направлено запит на встановлення місцезнаходження підприємства. У підприємства відсутні умови для підприємницької діяльності, складські приміщення, транспортні засобів, управлінський та технічний персонал, вбачається проведення транзитних фінансових потоків, спрямованих на здійснення операцій надання податкової вигоди переважно з контрагентами, які не виконують свої податкові зобов'язання, у випадках, коли операції здійснюються через посередників з метою формування штучного формування валових витрат та податкового кредиту, не мають реального товарного характеру. З посиланням на ст.ст. ч. 1,5 ст. 203, п.1.2 ст. 215, ст. 228 ЦК України, ревізор визнав, що всі угоди позивача мають ознаки нікчемності. До довідки додано список контрагентів, яким в квітні місяці 2011 року позивач реалізовував товари, послуги на загальну суму ПДВ 616335,27 грн. та відповідно декларував податкові зобов'язання. Ніяких рішень за наслідками довідки податкова інспекція відносно позивача не приймала.

Суд погоджується з доводами представника ДПІ про те, що однією із задач ДПІ є контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплатою податків, а також контроль за поданням платниками податків податкових декларацій, розрахунків та інших документів, пов'язаних з обчисленням податків, інших платежів, перевірка їх достовірності. Такий контроль податкова інспекція вчиняє шляхом здійснення, зокрема камеральних перевірок. Порядок проведення камеральної перевірки регулюється Податковим кодексом України та іншими нормативними актами, зокрема, наказом ДПАУ № 41 від 25.01.2011 "Про затвердження форм та порядку заповнення і надання податкової звітності по податку на додану вартість". Відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (далі - ПКУ) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні органу державної податкової служби виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків. Камеральна перевірка проводиться посадовими особами органу державної податкової служби без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова (п. 76.1 ст. 76 ПКУ). Оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється у відповідності до вимог п. 86.2 ст. 86 ПКУ. За результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації в органі державної податкової служби вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу. У разі якщо за результатами перевірки не встановлено порушення - робиться відповідний запис у відповідному розділі декларації (розрахунку).

Камеральні перевірки податкових декларацій з ПДВ проводяться посадовими особами органів державної податкової служби протягом 30 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку подання податкових декларацій.

Під час камеральних перевірок аналізуються розбіжності, виявлені за результатами електронної обробки (звірки) податкової звітності з податку на додану вартість та обробки даних Єдиного реєстру податкових накладних, реєстрів виданих та отриманих податкових накладних, зокрема:1) розбіжності при заповненні податкової декларації з податку на додану вартість:- арифметико-логічні помилки при заповненні податкової декларації з податку на додану вартість (додатків); - даних податкової декларації з податку на додану вартість та додатками до неї; 2) розбіжності між даними податкової декларації з податку на додану вартість та реєстром виданих та отриманих податкових накладних; 3) розбіжності між даними реєстрів виданих та отриманих податкових накладних та даними митних органів; 4) розбіжності між даними реєстру виданих та отриманих податкових накладних та Єдиного реєстру податкових накладних; 5) розбіжності між податковими зобов'язаннями та податковим кредитом контрагентів (по заниженню податкових зобов'язань; по завищенню податкового кредиту) за даними розшифровок; 6) розбіжності за результатами співставлення даних реєстрів виданих та отриманих податкових накладних контрагентів (у виданих податкових накладних; в отриманих податкових накладних); 7) розбіжності за результатами обробки даних Єдиного реєстру податкових накладних.

Форма акта про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість, затверджена наказом ДПА України від 25.01.2011 № 41 "Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість". В акті зазначається: суть помилки (порушення), з вказівкою пунктів Кодексу та нормативно-правових актів.

На підставі викладеного, суд дійшов до висновку, що за наслідками камеральної перевірки не передбачено складання довідки. Складання такого документа, як довідка, передбачено при проведення документальної перевірки. Довідка - це службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки фінансово-господарської діяльності платника податків і є носієм доказової інформації про не встановлення фактів порушень податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків.

Згідно з ч. 1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч.1 ст. 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

З наведених норм права вбачається, що позивач на власний розсуд визначає, чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб'єкта владних повноважень. Проте ці рішення, дії або бездіяльність повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин.

Викладені у довідці висновки ревізора ДПІ про нікчемність угод позивача або інші порушення, допущені інспектором при проведені камеральної перевірки, безпосередньо не призвели до виникнення певних обов'язків у платника податків, щодо якого проводилась така камеральна перевірка. Позивач не довів суду, що дії податкового органу по наслідкам даної перевірки вплинули на права, свободи та інтереси підприємства.

Таким чином, оскаржені позивачем дії податкового органу неможливо вважати його рішенням, дією чи бездіяльністю, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки позивача у сфері публічно-правових відносин, а відтак вони не підпадають під дію пункту 1 частини 1 статті 17 КАС.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 157 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись ч.1 п.1 ст. 157, ст. 165 КАС України,

ухвалив:

Закрити провадження у адміністративній справі за позовом приватного підприємства "Юг Зерно-Трейд" до Державної податкової інспекції у м.Херсоні в частині позовних вимог про визнання протиправними дій.

Роз'яснити позивачу, що повторне звернення з такою самою позовною заявою не допускається. < Текст >

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суду, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Хом'якова В.В.

кат. 8