Справа № 757/25115/15-а
Суддя: Васильєва Н. П.
Дата ухвалення: 2017-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

печерський районний суд міста києва
П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2017 року

Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Васильєвої Н.П.,

при секретарі Захарчишиній В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту державної будівельної інспекції в Київській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третьої особи ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

В липні 2015 року позивач звернулася до Печерського районного суду міста Києва з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №А-2306/01 від 23.06.2015 року про накладення на неї штрафу за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96 КУпАП в розмірі 850 грн.00 коп. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що оскаржувана постанова про притягнення її до адміністративної відповідальності не відповідає вимогам закону та порушує її права.

Учасники процесу в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Відповідно до ст. 2 КАСУ, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних та юридичних осіб у сфері публічно - правових відносин від порушень з боку у тому числі органів державної влади. У справах щодо оскарження рішень суди перевіряють чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ч. 1. ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

За змістом ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 9 КАСУ суд при вирішення справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти тільки на підставі, в межах повноважень та способом, які передбачені Конституцією та законами України. А відповідно до положень ст. 55 Конституції України, кожен має право звернутись за захистом прав, які вважає порушеними, у судовому порядку.

Ст. 7 КУпАП встановлює, що ніхто не може бути підданий заходу стягнення у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження по справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого дотримання законності.

У відповідності до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до ст. 287 КУпАП України постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено.

Положеннями КУпАП визначено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Так, як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, у відповідності до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, головним державним інспектором Інспекційного відділу №1 Інспекційного управління №3 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Трохименком А.О. із залученням землевпорядника Гнідинської сільської ради ОСОБА_4 у присутності позивача , на підставі звернення громадянина ОСОБА_2 №10/10-Г-1905/24 від 19 травня 2015 року, направлення на проведення позапланової перевірки від 20 травня 2015 року №430.15/03, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об'єкта будівництва: будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1.

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04 червня 2015 року, в якому зафіксовано, що на земельній ділянці, яка перебуває у власності позивача на підставі договору купівлі-продажу від 30 жовтня 2007 року, зареєстрованого в реєстрі за №4854, витягу з державного реєстру правочинів №4863582 від 30 жовтня 2007 року, кадастровий номер НОМЕР_1 , за адресою: Київська область, Бориспільський район, АДРЕСА_1 відповідно до договору купівлі продажу від 30 жовтня 2007 року, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №16735390 від 21 листопада 2007 року та даних технічного паспорта, виданого Бориспільським районним бюро технічної інвентаризації №188 від 21 вересня 2007 року, на вказаній земельній ділянці знаходиться: житловий будинок, літера «А-І», загальною площею 121,3 кв.м, та надвірні будівлі і споруди: теплиця «Л», альтанка «М», льох «В, Н», гараж «О, П», загальною площею 126,4 кв.м, каналізаційна яма «К», огорожа «№1-5», замощення «№-1». На момент проведення перевірки було встановлено, що позивачем було проведено будівельні роботи із реконструкції житлового будинку, орієнтовними розмірами 11,50х13,60м, гаража орієнтовними розмірами 11,50х25,50м, із влаштування мансардного поверху та підключенням до інженерних мереж, та будівництва свердловини. Крім того, замовником будівництва було проведено будівельні роботи із будівництва трьох господарських будівель, орієнтовними розмірами 10,0х5,50 м, 2,0х2,0 м та 1,50х2,0 м відповідно. Будівельні роботи із будівництва та реконструкції вищевказаних будівель проведено самовільно, без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ст.ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Крім того було встановлено, що господарські будівлі влаштовано по межі земельної ділянки, чим порушено вимоги п.3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень». Також, в ході проведення перевірки було встановлено, що частини капітальних споруд (гаража та мансардним поверхом господарської будівлі) та свердловина побудовані позивачем на земельній ділянці, яка належить гр. ОСОБА_2 (Державний акт на право власності на земельну ділянку, зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів за №71 від 22 листопада 2005 року, що в свою чергу підтверджується актом встановлення в натурі (на місцевості) зовнішньої межі земельної ділянки від 03 лютого 2014 року, виданим ПП «Земля 2009».

04 червня 2015 року головним державним інспектором Інспекційного відділу №1 Інспекційного управління №3 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Трохименком А.О. було видано припис №С-0406/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого з метою усунення виявлених порушень зобов'язано позивача усунути порушення містобудівного законодавства у термін до 04 серпня 2015 року; про виконання припису повідомити відповідача у термін до 04 серпня 2015 року.

04 червня 2015 року головним державним інспектором Інспекційного відділу №1 Інспекційного управління №3 Департаменту ДАБІ у Київській області Трохименком А.О. складено протокол про адміністративне правопорушення №3-Л-А-0406/1, відповідно до якого виявлено наступні порушення: позивачем було здійснено будівельні роботи із реконструкції житлового будинку, орієнтовними розмірами 11,50х13,60 м, гаража орієнтовними розмірами 11,50х25,50 м, із влаштування мансардного поверху та підключенням до інженерних мереж, та будівництва свердловини. Крім того, замовником будівництва було проведено будівельні роботи із будівництва трьох господарських будівель, орієнтовними розмірами 10,0х5,50 м, 2,0х2,0 м та 1,50х2,0 м відповідно. Будівельні роботи із будівництва та реконструкції вищевказаних будівель проведено самовільно, без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ст.ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також було встановлено, що господарські будівлі влаштовано по межі земельної ділянки, чим порушено вимоги п.3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень». Крім того, в ході перевірки було встановлено, що частини капітальних споруд (гаража та мансардним поверхом господарської будівлі) та свердловина побудовані позивачем на земельній ділянці, яка належить гр. ОСОБА_2 (Державний акт на право власності на земельну ділянку, зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів за №71 від 22 листопада 2005 року, кадастровий № НОМЕР_2), що підтверджується актом встановлення в натурі (на місцевості) зовнішньої межі земельної ділянки від 03 лютого 2014 року, виданим ПП «Земля 2009». Також в протоколах зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 18 червня 2015 року о 15 год. 00 хв.

Закон України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

В силу статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п.п.2, 7, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Згідно п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У відповідності до п.п.16-17 вищезазначеного Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

В силу п.п.18, 21 вищезазначеного Порядку, акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається з матеріалів справи, 30 жовтня 2015 року між позивачем та гр. ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу, зареєстрований приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Науменко Л.Г. за №4842, за умовами якого, гр. ОСОБА_2 зобов'язався передати у власність, позивач прийняти у власність домоволодіння під АДРЕСА_1 (а.с. 28).

Згідно п.1 даного договору, на земельній ділянці розташовано: житловий будинок (1995-2003), «А-І», житловою площею 78,0 кв.м, загальною площею 121,3 кв.м, надвірні будівлі та споруди: теплиця «Л», альтанка «М», льох «В, Н», гараж «О, П», каналізаційна яма «К», огорожа «№1-5», замощення «№-1».

Право власності позивача на житловий будинок із надвірними будівлями та спорудами зареєстровано Бориспільським районним бюро технічної інвентаризації (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 21 листопада 2007 року №16735390).

Разом з тим, 30 жовтня 2007 року між гр. ОСОБА_2, як продавцем, та позивачем, як покупцем, укладено договір купівлі-продажу, зареєстрований приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Науменко Л.Г. за №4854, за умовами якого, гр. ОСОБА_2 зобов'язався передати у власність, а позивач прийняти у власність земельну ділянку, кадастровий номер НОМЕР_1, загальною площею 0,225 га (із них 0,225 га забудованих земель), яка розміщена за адресою: с. Гнідин на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області по АДРЕСА_1 (а.с. 26).

Рішенням виконавчого комітету Гнідинської сільської ради від 27 серпня 2009 року №189 «Про надання дозволу ОСОБА_1 на добудову та внутрішнє переобладнання жилого будинку та будівництво двох сараїв, гаража, альтанки» позивачу було надано дозвіл на добудову та внутрішнє переобладнання жилого будинку, у зв'язку з чим збільшиться житлова та загальна площа будинку, а також на будівництво двох сараїв, гаражу та альтанки за адресою: буд. АДРЕСА_1 (а.с.25).

Рішенням виконавчого комітету Гнідинської сільської ради від 27 серпня 2009 року №190 «Про надання дозволу ОСОБА_1 на добудову та внутрішнє переобладнання жилого будинку» позивачу було надано дозвіл на добудову та внутрішнє переобладнання жилого будинку, у зв'язку з чим збільшиться житлова та загальна площа будинку.

Відповідно до ч.1 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно ч.ч.1,2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється. За наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Водночас, частиною 1 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як свідчать матеріали даної справи, будівельні роботи із реконструкції жилого будинку, орієнтовними розмірами 11,50х13,60 м, гаража, орієнтовними розмірами 11,50х25,50 м, із влаштування мансардного поверху та підключенням до інженерних мереж, будівництва свердловини, а також будівельні роботи із будівництва трьох господарських будівель, орієнтовними розмірами 10,0х5,50 м, 2,0х2,0 м та 1,5х2,0 м, розташованих за адресою: Київська область, Бориспільський район, АДРЕСА_1, було проведено у 2009-2010 роках на підставі рішень виконавчого комітету Гнідинської сільської ради.

За твердженням позивача, на час проведення нею будівельних робіт (2009-2010р.р.) вона не порушувала норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки даний закон набрав чинності лише 28.09.2011 року.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про основи містобудування» (в редакції, що діяла на момент початку будівництва), забудова земельних ділянок, що надаються для містобудівних потреб, здійснюється після виникнення права власності чи права користування земельною ділянкою у порядку, передбаченому законом, та отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно ст.24 Закону України «Про планування і забудову територій» (в редакції, що діяла на момент початку будівництва), дозвіл на будівництво об'єкта містобудування не дає права на початок виконання будівельних робіт без одержання відповідного дозволу місцевої інспекції державного архітектурно-будівельного контролю.

Положенням статті 29 Закону України «Про планування і забудову територій» (в редакції, що діяла на момент початку будівництва) передбачено, що дозвіл на виконання будівельних робіт надається інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю, які ведуть реєстр наданих дозволів. Здійснення будівельних робіт на об'єктах містобудування без дозволу на виконання будівельних робіт або його перереєстрації, а також здійснення не зазначених у дозволі будівельних робіт вважається самовільним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно з законодавством.

Відповідно до п.1.1 Положення про порядок надання дозволу на виконання будівельних робіт, затвердженого наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 05 грудня 2000 року №273 (в редакції, що діяла на момент початку будівництва), дозвіл на виконання будівельних робіт надається інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю, які одночасно ведуть реєстр наданих дозволів. Виконання будівельних робіт без вищезазначеного дозволу забороняється.

Згідно листа Відділу містобудування та архітектури Бориспільської районної державної адміністрації №113 від 11 березня 2015 року, будь-яких погоджень на будівництво/перебудову об'єктів за адресою: АДРЕСА_1 у період 2007-2015 років гр. ОСОБА_1 Відділ містобудування та архітектури Бориспільської районної державної адміністрації не надавав (а.с. 105).

Крім того, за даними листа сільського голови Гнідинської сільської ради Лазаренко О.Й. №02-18-70 від 06 лютого 2015 року, за період 2007 - 2015 років позивач з заявами щодо реконструкції та будівництва домоволодінь та підписання акту введення в експлуатацію домоволодінь за вищевказаними адресами до виконавчого комітету Гнідинської сільської ради не зверталась (а.с.111).

При цьому, будь-якого дозволу на початок виконання будівельних робіт, виданого інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю, позивачем надано не було.

Відповідно до висновку експерта №141011-01 від 11 жовтня 2014 року, за результатами виконаного натурного обстеження було встановлено, що на території земельних ділянок розміщено елементи інженерних мереж, огородження та частини будівель, які інфраструктурно входять до складу домоволодінь, що належить позивачу, тобто порушення прав гр. ОСОБА_2 зафіксовано у даному висновку (а.с.114).

Разом з тим, відповідно до копії технічного паспорта, виготовленого станом на 21 вересня 2007 року, в характеристиці будинків та споруд міститься інформація про те, що загальна площа гаражу літ «О» - 2003 року побудови становить 108,1 кв.м., а в копії технічного паспорта, виготовленого станом на 08 червня 2010 року (після заключення договору купівлі продажу від 30 жовтня 2007 року), загальна площа гаражу літ «О» 2003 року побудови становить 208,4 кв.м., що також свідчить про виконання будівельних робіт з реконструкції гаражу літ «О» безпосередньо позивачем.

Відповідно до абз.2 ч.7 Розділу V Прикінцеві положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»: «Будь-які рішення органів місцевого самоврядування про надання замовником будівництва будь-яких послуг, передачу активів у будь-якій формі (матеріальній чи нематеріальній), передачу частини (відсоткової частки) площ прийнятих в експлуатацію об'єктів містобудування, крім пайової участі відповідно до цього Закону, прийняті до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із цим Законом».

Позивач в своїх доводах посилається на те, що наявними в справі рішеннями органу місцевого самоврядування - виконавчого комітету Гнідинської сільської ради від 27 серпня 2009 року №189 «Про надання дозволу на добудову та внутрішнє переобладнання жилого будинку та будівництво двох сараїв, гаража, альтанки» та від 27 серпня 2009 року №190 «Про надання дозволу на добудову та внутрішнє переобладнання жилого будинку» їй було надано дозвіл на добудову до будинку та будівництво прибудинкових територій, однак ці рішення, на думку колегії суддів, фактично суперечать нормам Закону України «Про планування і забудову територій» в частині відсутності у позивача відповідного дозволу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на виконання вищевказаних будівельних робіт.

Згідно з ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами з посиланням на відповідні положення законодавства про необґрунтованість позовних вимог позивача.

Доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, відповідно до ч.1 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч.1 ст.86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

На підставі ст.22 Закону України «Про містобудування» ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Постанови КМ України номер 466 «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України номер 553 від 23 травня 2011 року, ч.1 ст. 96 КУПАП, керуючись ст.ст. 53, 133, 158 - 160 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту державної будівельної інспекції в Київській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третьої особи ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення відмовити.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Київського адміністративного апеляційного суду протягом десяти днів після її проголошення, особами, що не були присутні при проголошенні постанови - в той же строк з дня отримання ними копії постанови.

Суддя