Справа № 816/218/17
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2017-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2017 року м.ПолтаваСправа № 816/218/17

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Удовіченка С.О.,

при секретарі Кисличенко О.В.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

06 лютого 2017 року ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 / позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області (далі по тексту - КДКА Полтавської області / відповідач) про:

- визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 26 січня 2017 року "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю", яким відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю,

- зобов'язання Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області провести повторний кваліфікаційний іспит ОСОБА_1 у найближчий час проведення таких іспитів.

В обгрунтування позовних вимог позивач вказував на протиправність оскаржуваного рішення, оскільки останнє є надуманим та прийнято у протиправний спосіб. Наполягав на тому, що виконані практичні завдання повністю узгоджуються із чинним законодавстом України та практикою Верховного Суду України.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, у письмових запереченнях зазначив, що оскаржуване рішення прийнято у відповідності до діючого Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю".

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 08 вересня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до КДКА Полтавської області із заявою про допуск до складання кваліфікаційного іспиту на право заняття адвокатською діяльністю (а.с. 93).

03 січня 2017 року на засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області вирішено допустити до складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю ОСОБА_1 (а.с. 119).

26 січня 2017 року КДКА Полтавської області прийнято Рішення про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю ОСОБА_1 (а.с. 123).

Не погоджуючись із вищевказаним рішенням позивач оскаржив його до суду.

Оцінюючи обґрунтованість позовних вимог, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 6 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05 липня 2012 року №5076-VI (далі по тексту - Закону України №5076-VI) передбачено, що адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Положеннями частин першої та другої статті 9 Закону України №5076-VI визначено, що кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Частиною третьою статті 50 Закону України №5076-VI встановлено, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев'яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є повноважною за умови обрання не менше двох третин від кількісного складу кожної з її палат, затвердженого конференцією адвокатів регіону.

Відповідно до пункту 1.1 Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області, затвердженого ОСОБА_3 адвокатів України №253 від 17 листопада 2016 року (далі по тексту - Положення) Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Полтавської області утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів, не ставить своїм завданням (метою) отримання прибутку, є неприбутковою професійною організацією, яка відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" діє у системі органів недержавної некомерційної професійної організації Національної асоціації адвокатів України, як регіональна форма адвокатського самоврядування, колегіальний орган, що є органом адвокатського самоврядування.

Згідно частиною шостою статті 50 Закону України №5076-VI засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.

Особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту. Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту та перелік документів, що додаються до заяви, затверджуються ОСОБА_3 адвокатів України (частина перша статті 8 Закону України №5076-VI).

Відповідно до пункту 1 та 2 Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням ОСОБА_3 адвокатів України від 17 грудня 2013 року №270 (далі по тексту - Порядок №270) до заяви додається письмова згода Заявника на обробку персональних даних, проведення перевірки повноти та достовірності повідомлених ним відомостей та зобов'язання про надання необхідних для перевірки документів на запит КДКА. Одночасно із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту Заявник надає наступні документи:

1) документ державного зразка, що підтверджує набуття заявником повної вищої освіти за спеціальностями "правознавство", "правоохоронна діяльність", "міжнародне право" (оригінал та нотаріально посвідчену копію);

2) документ (документи) про підтвердження наявності у Заявника стажу роботи в галузі права не менше, ніж два роки (оригінал та нотаріально чи за місцем роботи посвідчену копію). Документи, що підтверджують стаж помічника адвоката є: трудовий договір з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об'єднанням), довідка (довідки) з компетентного органу (органів) про суму сплаченого соціального внеску та податку з доходів фізичних осіб за час роботи на посаді помічника адвоката;

3) документ встановленої форми (довідка, витяг) компетентного органу про відсутність судимості;

4) довідку медичної установи про стан здоров'я Заявника (медична довідка про проходження обов'язкових попереднього та періодичного психіатричних оглядів форма №122-2/о, затверджена Наказом МОЗ України №12 від 17 січня 2002 року);

5) власноруч написану, засвідчену особистим підписом, довідку про підтверження того, що за останні два роки, які передували зверненню, заявник не складав кваліфікаційного іспиту на право заняття адвокатською діяльністю в жодній кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури регіону, що йому не видавалось свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та не приймалось рішення про позбавлення такого свідоцтва;

6) оригінал та копію документу, який у встановленому законом порядку підтверджує реєстрацію місця проживання Заявника;

7) копію картки фізичної особи-платника податків, за виключенням випадків коли особа відповідно до закону має право не отримувати таку картку.

Матеріалами справи підтверджено, що 08 вересня 2016 року позивач звернувся до КДКА Полтавської області із заявою про допуск до кваліфікаційного іспиту на право заняття адвокатською діяльністю, до заяви додано пакет необхідних документів (а.с. 91-95, 97-118).

10 листопада 2016 року ОСОБА_1 подано заяву про перенесення складення кваліфікаційного іспиту (а.с. 96).

Згідно пункту 5 розділу 3 Порядку №270 вирішення питання про допуск до складення кваліфікаційного іспиту приймається на засіданні КДКА без участі Заявника. За результатами розгляду заяви та доданих до неї документів кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури приймає рішення про: 1) допуск особи до складення кваліфікаційного іспиту; 2) відмову в допуску особи до складення кваліфікаційного іспиту. Рішення про відмову в допуску особи до складення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня його отримання.

Судом встановлено, що 03 січня 2017 року на засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області вирішено допустити до складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю ОСОБА_1 (а.с. 119).

Відповідно до пункту 10 розділу 4 Порядку №270 Кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури на основі Програми складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішення КДКА екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою КДКА та затверджується печаткою КДКА. Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети (екзаменаційні білети для складення письмового іспиту та екзаменаційні білети складення усного іспиту).

Пунктом 13 розділу 4 Порядку №270 встановлено, що проведення письмового іспиту та оцінювання результатів його складення здійснюється у наступному порядку. Письмовий іспит складається першим. Перед початком письмового іспиту голова кваліфікаційної палати (інша уповноважена особа) в присутності інших членів палати та осіб, які допущені до складення іспиту, відкриває запечатаний конверт з екзаменаційними білетами та пропонує особам, які допущені до складення іспиту, обрати будь-який білет. Одразу після обрання білету особою, яка допущена до складення кваліфікаційного іспиту, номер такого білету оголошується всім присутнім та фіксується у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту. Особа, яка складає кваліфікаційний іспит, має підготувати вказані в обраному нею екзаменаційному білеті три завдання із різних галузей права; Завдання з галузей права мають бути виконані в формі процесуальних документів; Для виконання таких завдань особі, яка складає письмовий іспит, надаються матеріали (судові рішення, інші документи), необхідні для його виконання. Такі матеріали формуються кваліфікаційною палатою, а їх комплекти затверджуються рішенням КДКА. Особа, яка складає письмовий іспит має право користуватись власними матеріалами, необхідними для виконання завдання. Письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі наданої справи повинен містити правовий аналіз проблемних правовідносин та пропозиції щодо способів і форм захисту прав особи (гіпотетичного клієнта) із зазначенням органів (інших субєктів) до яких слід звертатись, назв, видів і основного змісту процесуальних документів, які слід подавати, а також очікуваного позитивного результату; При складенні письмового іспиту особа, яка складає іспит, має право користуватися офіційними текстами нормативно-правових актів на друкованих носіях. Використання інших джерел інформації не дозволяється; Для виконання письмового іспиту особам, які складають іспит, надаються чисті аркуші з відміткою кваліфікаційної палати (КДКА) про їх призначення для виконання завдань, на яких і виконуються процесуальні документи та письмовий висновок; Оцінка кожного письмового завдання (із трьох) здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, головою КДКА, якщо останній приймає участь у засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Сумарна кількість балів не може перевищувати 90 та бути меншою за 60 балів. Письмовий висновок щодо правової позиції оцінюється від 0 до 30 балів; Результати оцінювання мають бути відображені у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту особи та негайно передані голові кваліфікаційної палати; Особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 60 балів і більше, вважається такою, що успішно склала письмовий іспит.

Відповідно до частини п'ятої статті 9 Закону України №5076-VI особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Судом встановлено, що позивач отримав практичне завдання та білет №14-П (а.с. 144, 150) із наступними запитаннями:

1. Позовна заява з спорів, що виникають із спадкового права.

2. Заява про перегляд рішення господарського суду за нововиявленими обставинами або заява про перегляд судового рішення Верховним судом України.

3. Апеляційна скарга на вирок суду або на ухвалу суду.

Позивач зауважень щодо підготовки та проведення кваліфікаційного оцінювання чи правомочності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії не висловлював.

З матеріалів справи вбачається, що 26 січня 2017 року відбулось засідання кваліфікаційної палати КДКА адвокатури Полтавської області, на якому були присутні ОСОБА_2 - голова КДКА, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, голова ради адвокатів Полтавської області ОСОБА_10 (а.с. 130), тобто засідання відбулось при наявності кворуму, передбаченого частиною шостою статті 50 Закону України №5076-VI.

Судом досліджено виписку засідання кваліфікаційної палати КДКА Полтавської області від 26 січня 2017 року та виконані позивачем практичні завдання (а.с.130-134, 145-149-154, 215-229), як слідує із виписки засідання: "після спливу трьох годин іспиту головуючий Дубровський В.О. запропонував заявникам здати письмові роботи для перевірки. Письмові роботи ОСОБА_1 перевіряли - ОСОБА_9, ОСОБА_6 За висновками членів кваліфікаційної палати КДКА Полтавської області, які безпосередньо здійснювали перевірку письмових робіт заявника ОСОБА_1 та після обговорення і погодження з іншими членами палати завдання 2 та 3 білета №14 можна зарахувати та оцінити по 20 балів кожне. Оцінюючи завдання 1 білета 14, слід зазначити наступне: відповідачем по справі має бути територіальна громада в особі Полтавської міської ради, до участі у справі у якості третьої особи обов'язково має бути залучено нотаріальну контору, або приватно нотаріуса, чого заявником зроблено не було, родинні стосунки між померлою ОСОБА_11 та позивачем документально не підтверджено (відсутня копія свідоцтва про народження позивача). Крім того, з позову ОСОБА_11, складеного ОСОБА_1 вбачається, що позивач не скористався своїм волевиявленням та не звернувся до нотаріальної контори, як це передбачено статтею 1268 ЦК України з заявою про бажання прийняти спадщину, не отримав відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, а отже відсутні підстави захищати в суді своє невикористане, але як він вважає порушене право. Крім того, посилання позивача, викладене заявником, на те, що більше шести місяців він перебував на лікуванні у Полтавській обласній лікарні без зазначення діагнозу чи виписки з історії хвороби є сумнівним доказом поважності причини не звернення з заявою про бажання прийняти спадщину, оскільки за умовами безперервного перебування на лікарняному більше 4 місяців у особи виникає право на інвалідність, про що також відсутні відомості. Кваліфікаційна палата приходить до висновку, що письмова робота №1 білета 14 не може бути зарахована. Для підготовки правової позиції заявника ОСОБА_1 отримав білет 2 фактичні обставини. З письмової роботи вбачається, що заявник правильно визначив норму права, яка регулює правовідносини, що випливають між сторонами і є предметом дослідження (стаття 364 Цивільного кодексу України. Разом з тим, складена ним позовна заява до Київського районного суду м.Полтави про припинення частки у праві спільної часткової власності є такою, що суперечить вимогам цивільного законодавства. Абсурдними є посилання заявника на те, що відповідачі (співвласники) зобов'язані компенсувати позивачеві вартість його частки. За приписом частини другої статті 364 ЦК України компенсація співвласникові може бути надана лише за згодою інших співвласників. З позовної заяви вбачається, що співвласники (відповідачі) такої згоди на виплату компенсації не дали. Суд не може примусово зобов'язати відповідачів стати власниками і стягнути з них компенсацію у вигляді ринкової вартість його частки без їх згоди. Обраний заявником ОСОБА_1 спосіб надання правової допомоги ОСОБА_12 є невірним і письмова робота не зараховується".

Частиною сьомою статті 50 Закону України №5076-VI передбачено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

Як слідує з протоколу №5 засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 26 січня 2017 року "Про наслідки складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, отримання свідоцтва про складання іспиту для подальшого стажування та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю", на якому були присутні: ОСОБА_2 - голова КДКА, ОСОБА_4 - секретар, ОСОБА_13, ОСОБА_5, ОСОБА_6О, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_14, ОСОБА_9, голова кваліфікаційної палати КДКА Полтавської області ОСОБА_15 оголосив рішення кваліфікаційної палати від 26 січня 2017 про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_16 "за" - 9 (а.с. 125-129)

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що порядок прийняття рішення за результатами письмового іспиту не порушено. Вказане рішення прийняте повноважним складом кваліфікаційної палати.

Крім того, пунктом 1 розділу 5 Порядку №270 визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складання іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим головуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Рішення викладається українською мовою в письмовій формі і повинно містити: дані про дату його прийняття, персональний склад членів кваліфікаційної палати, прізвище, ім'я, по-батькові особи, відносно якої приймається рішення, інформацію про кількість балів за результатами оцінювання іспиту, дані про прийняте рішення щодо видачі/відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту (пункт 4 розділу 5 Порядку).

Як вбачається з оскаржуваного рішення від 26 січня 2017 року "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю", за формою та змістом воно повністю відповідає вимогам чинного законодавства України.

Щодо тверджень ОСОБА_1, що останнім під час кваліфікаційного оцінювання виконано завдання у відповідності до чинного законодавства та практики Верховного Суду України, а тому рішення кваліфікаційної комісії підлягає скасуванню за необгрунтованістю, суд звертає увагу позивача на наступне.

Оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту здійснюється членами кваліфікаційної палати, як особами, які наділені повноваженнями на здійснення такої оцінки, за результатами якої кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Полтавської області може прийняти рішення як про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту так і про відмову у видачі такого свідоцтва.

Суд не може перебирати на себе повноваження кваліфікаційної палати КДКА щодо оцінювання рівня підготовки позивача та щодо правильного чи неправильного виконання останнім практичних завдань, так як дані повновноваження є виключною компетенцією комісії, при цьому суд може перевірити на відповідність закону можливі порушення КДКА в ході підготовки, допуску, складення та оголошення результатів кваліфікаційного іспиту, а саме строків підготовки, проведення іспиту, повідомлення завчасно осіб про іспит, часу на виконання іспиту, кворуму при голосуванні та оцінюванні, формі та змісту прийнятих рішень тощо.

Таким чином, оскільки за результатом складення письмового іспиту ОСОБА_1 набрав лише 40 балів, що є меншим ніж встановлена сума необхідна для зарахування письмового іспиту, КДКА Полтавської області правомірно прийнято рішення від 26 січня 2017 року "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю".

Враховуючи, що в ході розгляду справи порушень з боку Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області щодо підготовки, допуску та складення кваліфікаційного іспиту судом не встановлено, позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 26 січня 2017 року "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю", яким відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю; зобов'язання Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області провести повторний кваліфікаційний іспит ОСОБА_1 у найближчий час проведення таких іспитів задоволенню не підлягають.

Таким чином позов задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного - відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови з одночасним поданням її копії до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови складено 06 березня 2017 року.

Суддя С.О. Удовіченко