Справа № 826/8108/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2017-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

06 березня 2017 року № 826/8108/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І. при секретарі судового засідання Дробчак В. М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича

третя особа: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії

Обставини справи:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича та просить суд визнати бездіяльність Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, яка полягає у невинесені протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання Київської міської ради питання стосовно надання ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки НОМЕР_1 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу НОМЕР_2 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтованими розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), клопотання (заява) НОМЕР_1, зареєстрованого у Київській міській раді за вх. №08/М-11744 від 01.12.2015 протиправною; зобов'язати Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича винести на пленарне засідання сесії Київського міського ради питання стосовно надання ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки НОМЕР_1 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу НОМЕР_2 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтованими розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), клопотання (заява) №8, зареєстрованого у Київській міській раді за вх. №08/М-11744 від 01.12.2015 або мотивованої відмови у його наданні.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем допущено бездіяльність в частині невиконання своїх повноважень, які наданні останньому в силу Закону України «Про місцеве самоврядування». Разом з цим, ОСОБА_1 у позові зазначає, що клопотання (заява) про відведення у власність останньому земельної ділянки з цільовим призначенням «для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) відповідала всім вимогам, що визначені Земельним кодексом України, проте і на даний час не вирішена, що є порушення місячного строку розгляду зазначеного клопотання.

Відповідач проти позову заперечив з підстав, що викладені в письмових запереченнях та долучені до матеріалів справи.

Водночас, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.06.2016 залучено до участі у вирішенні справи в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Представник третьої особи заперечив проти задоволення адміністративного позову усно.

В судовому засіданні 19.07.2016 судом на підставі ч. 4 ст. 122 КАС України ухвалено про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

01.12.2015 ОСОБА_1 подано до Київської міської ради клопотання №8 в порядку ст. 118 Земельного кодексу України, в якому позивач просив в порядку реалізації його гарантованого права на отримання безоплатно у власність земельної ділянки надати згоду на розробку проекту землевідводу земельної ділянки НОМЕР_1 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу НОМЕР_2 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтованими розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка): розглянути це питання на сесії ради у встановлений законодавством місячний термін з прийняттям об'єктивного і обґрунтованого рішення про яке повідомити шляхом направлення витягу з рішення сесії.

Матеріалами справи підтверджено, що вказане вище клопотання зареєстровано Київською міською радою 01.12.2015 вх. 08/М-11744.

В подальшому, на виконання доручення Київської міської ради від 01.12.2015 №08/М-11744 у Департаменті земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розглянуто клопотання позивача про надання у власність земельної ділянки площею 0,10 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та надано відповідь ОСОБА_1 листом від 15.01.2016 №057021/8/М-11744-438.

Зі змісту вказаного листа слідує, що з набранням чинності ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі відсутності плану зонування або детального плану території забороняється надання земельних ділянок у власність або користування.

Крім того, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скеровував листа від 15.01.2016 №057021-08/М-11744-439 до Департаменту містобудування та архітектури з проханням надати інформацію щодо відповідності заявленої в клопотанні ініціативи містобудівній документації або ситуації та наявних містобудівних умов та обмежень з метою опрацювання клопотання ОСОБА_1.

Як стверджує позивач, жодного рішення станом на час звернення до суду щодо розгляду поданого ним клопотання не приймалося. Більше того, останнє не винесено протягом місяця на пленарне засідання Київської міської ради, що фактично є бездіяльністю відповідача.

В свою чергу, зазначені обставини стали підставою для звернення ОСОБА_1 до суду з відповідним позовом.

Оцінивши наявні документи в матеріалах справи, з урахуванням пояснень сторін суд за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому та об'єктивному досліджені доказів дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог мотивуючи це наступним.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 1 Земельного кодексу України (далі - ЗК України, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами (ч. 1 ст. 3 ЗК України).

Водночас, земельне законодавство базується, серед іншого, на таких принципах: забезпечення рівності права власності на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави; забезпечення гарантій прав на землю (п. "в", "г"ч. 1 ст. 5 ЗК України).

Частиною 1 ст. 116 ЗК України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею (ч. 6 ст. 118 ЗК України).

При цьому, в силу приписів ч. 7 ст. 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об'єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб'єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186 1 цього Кодексу (ч. 8 ст. 118 ЗК України).

Поряд з цим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов'язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність (ч. 9 ст. 118 ЗК України).

Відмова органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення клопотання без розгляду можуть бути оскаржені до суду (ч. 10 ст. 118 ЗК України).

Згідно ч. 11 ст. 118 ЗК України у разі відмови органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення заяви без розгляду питання вирішується в судовому порядку.

Системний аналіз наведених норм права дає підстави вважати, що ними встановлені підстави, порядок, строки передачі земельної ділянки у власність громадян та органи, уповноважені розглядати ці питання. Вони передбачають, зокрема, що для передачі земельної ділянки у власність зацікавлена особа звертається до відповідних органів із заявами для отримання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та для надання її у власність, за результатами розгляду яких визначені в статті 118 ЗК органи приймають одне з відповідних рішень.

В той же час, ст. 9 ЗК України визначено, що до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР) передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (ч. 1 ст. 59 Закону №280/97-ВР).

Згідно ч. 2 ст. 59 Закону №280/97-ВР рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Аналіз вказаного дає суду підстави дійти висновку, що рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та про надання її у власність приймають органи, визначені в статях 116, 118 ЗК. Надання земельної ділянки або відмова у її наданні здійснюється виключно органами, визначеними у статті 118 ЗК. Рішення, дію або бездіяльність цих органів щодо надання земельних ділянок може бути оскаржено до суду.

Тобто, приписами чинного законодавства встановлено, що розгляд клопотання заінтересованої особи у вирішенні зазначеного питання повинно прийматися у формі рішення, що є виключною компетенцією органів місцевого самоврядування чи органів виконавчої влади виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивач зазначає про незадовільний стан організації Київським міським головою роботи виконавчого комітету.

Зокрема, ОСОБА_1 вказує, що відповідач окрім організаційної роботи міської ради, забезпечує підготовку на розгляд Київради проектів рішень з земельних питань у передбачений законом спосіб та строки.

Суд оцінюючи вказані доводи звертає увагу на наступне.

Так, п. 8 ч. 4 ст. 42 Закону №280/97-ВР сільський, селищний, міський голова скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.

В той же час, згідно п.п.8 п. «б» ч. 1 ст. 33 Закону №280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження, зокрема підготовка висновків щодо надання або вилучення в установленому законом порядку земельних ділянок, що проводиться органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування.

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.10.2013 №1810 затверджено Регламент виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Регламент).

Регламент виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) регулює організаційно-процедурні питання діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Згідно п. 1.1 глави 1 розділу VIII Регламенту проекти рішень Київської міської ради, які подаються виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією), готуються структурними підрозділами виконавчого органу, до компетенції яких віднесені порушені у проектах рішень питання.

Проекти рішень Київської міської ради щодо набуття та припинення права на землю юридичними та фізичними особами готуються за поданням керівника структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування, керівника юридичної служби структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування та погоджуються відповідними постійними комісіями Київської міської ради. Строк опрацювання проекту рішення Київської міської ради зазначеними посадовими особами не повинен перевищувати 3 робочих днів (п. 2.3 глави 2 розділу VIII Регламенту).

Відповідно до п. 3.1 глави 3 розділу VIII Регламенту погоджений в установленому порядку у виконавчому органі Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) проект рішення подається до структурного підрозділу, який здійснює організаційне забезпечення роботи керівника апарату з метою передачі управлінню організаційної роботи секретаріату Київської міської ради для подальшого погодження відповідно до вимог Регламенту Київської міської ради, затвердженого в установленому порядку, разом із супровідним листом за підписом керівника апарату.

Згідно п. 1.1 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19 грудня 2002 року №182/342, Департамент земельних ресурсів є структурним підрозділом виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством виконує функції територіального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та безпосередньо підпорядковується Київському міському голові.

У пп. 3.12 п.3 Положення №182/342 визначено, що Департамент земельних ресурсів є структурним підрозділом виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), готує та подає в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, розпоряджень Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань: розпорядження землями в межах міста Києва; передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб; надання земельних ділянок в користування, вилучення земельних ділянок; продажу земельних ділянок у власність; викупу земельних ділянок для суспільних потреб міста; звільнення самовільно зайнятих земельних ділянок; встановлення та зміни межі районів у місті, в порядку, встановленому законодавством України; встановлення сервітуту (права на обмежене користування).

Отже, з аналізу наведених норм вбачається, що Департамент земельних ресурсів уповноважений готувати та подавати в установленому порядку проекти Київської міської ради.

Аналіз вказаного в сукупності дає суду підстави дійти висновку, що за наслідком підготовки та подачі в установленому порядку проекту рішення Київської міської ради відносно питань, які відносяться до компетенції третьої особи, останнє може виноситься на пленарне засіданні Київської міської ради.

Судом в ході розгляду справи встановлено, що Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відповідний проект рішення, за наслідком розгляду заяви позивача підготовлено не було. Вказані обставини не заперечуються останнім у позовній заяві.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність бездіяльності відповідача у невинесенні протягом місця на пленарне засідання Київської міської ради питання стосовно надання ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки НОМЕР_1 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу НОМЕР_2 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтованими розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), клопотання (заява) НОМЕР_1, зареєстрованого у Київській міській раді за вх. №08/М-11744 від 01.12.2015, оскільки відповідного проекту рішення третьою особою підготовлено не було, а тому фактично відсутній об'єкт (проект рішення), який підлягає винесенню на розгляд пленарного засідання сесії Київської міської ради.

Як наслідок, відсутні підстави і для зобов'язання відповідача вчинити певні дії.

При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу, що в ході розгляд справи позивачем безпосередньо не оскаржується, ані бездіяльність Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ані дії Київської міської ради щодо порушення процедури розгляду клопотання ОСОБА_1 про надання безоплатно у власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у межах норм безоплатної приватизації згідно з нормами ст. 118 ЗК України.

Частиною 1 ст. 71 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Позивачем в порядку ч. 1 ст. 71 КАС України не доведено обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Таким чином, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Оскільки адміністративний позов задоволенню, судом по суті не вирішувалося питання щодо розподілу судових витрат, зокрема витрат на правову допомогу.

Керуючись ст.ст. 71, 158-163 КАС України,Окружний адміністративний суд м. Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Постанова набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя В. І. Келеберда