Справа № 810/4139/16
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2016-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 грудня 2016 року № 810/4139/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу та поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу та поновлення на роботі.

Пунктом 3 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Частиною другою цієї ж статті закріплено обовязок суду зясувати, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом, а якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до частини 1 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У силу частини 3 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що місячний строк для звернення до суду за вирішенням спору про звільнення з публічної служби застосовується незалежно від підстав звільнення.

Строк в один місяць визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси при звільненні порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд зясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач не погоджується з рішенням Атестаційної комісії ГУ НП в Київській області щодо його невідповідності займаній посаді та виданим на його підставі наказом ГУ НП в Київській області від 17.02.2016 №77 о/с про звільнення.

Судом встановлено та не заперечується позивачем, що витяг з оскаржуваного наказу про звільнення ОСОБА_1 отримав 17.02.2016.

Разом з тим, з даним позовом до суду позивач звернувся 14.12.2016, тобто з пропуском місячного строку, встановленого частиною 3 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строків звернення до суду позивач зазначив, що отримавши наказ про звільнення, був позбавлений обєктивної можливості у межах місячного строку звернутись до суду за захистом своїх прав, оскільки у цей самий період він здійснював догляд за дідом, який є інвалідом першої групи та потребує постійного догляду.

Позивач також стверджує, що внаслідок перенесеного стресу звертався за медичною допомогою та проходив обстеження за допомогою МРТ.

Однак, такі доводи позивача в обґрунтування поважності причин пропуску звернення з адміністративним позовом на девять місяців суд оцінює критично з огляду на наступне.

З позовної заяви слідує, що ОСОБА_2 є інвалідом першої групи та з 2011 року відповідно до висновку МСЕК потребує постійного стороннього догляду. Позивач зазначає, що догляд за ОСОБА_2 до лютого 2016 року здійснювали усі члени сімї почергово, а з лютого 2016 року тільки позивач, оскільки інші члени сімї вимушені працювати.

Тобто, до звільнення позивача члени його сімї мали змогу поряд з здійсненням трудової діяльності почергово здійснювати також догляд за ОСОБА_2

Будь-яких доказів того, що інші члени сімї позивача з лютого 2016 року не мали можливості тимчасово, на період підготовки позовної заяви, взяти на себе обовязки по догляду за ОСОБА_2, позивач не надав.

Одночасно з цим, суд звертає увагу, що догляд за ОСОБА_2 не став перешкодою для звернення з цим позовом до суду у грудні 2016 року.

Крім того, відповідно до пояснень позивача догляд за хворим дідом полягав у своєчасному надані ліків, годуванні, замиканні дверей та вимиканні газу. Суд вважає, що наведений обсяг обовязків по догляду не міг бути перешкодою у підготовці позовної заяви та направленні її до суду засобами поштового звязку.

Матеріали, додані до позовної заяви, також не містять будь-яких доказів на підтвердження доводів позивача про проходження ним лікування, у тому числі амбулаторно.

Таким чином, наведені позивачем обставини в обґрунтування причин пропуску строків звернення суд вважає недостатніми для визнання їх поважними.

Судом також встановлено, що позивач вже звертався з аналогічним адміністративним позовом до Київського окружного адміністративного суду.

Так, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.07.2016 позовну заяву було залишено без розгляду у звязку з пропущенням позивачем строків звернення до суду та ненаданням будь-яких доказів, що свідчили б про наявність обґрунтованих обставини, які не дозволяли вчасно реалізувати право на судовий захист.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 04.08.2016 вищезазначена ухвала суду першої інстанції скасована.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції, Київський апеляційний адміністративний суд зазначив, що залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції не вжив процесуальних заходів, направлених на встановлення існування обставин, що перешкоджали своєчасному звернення до суду, зокрема, не витребував від позивача додаткових доказів, що могли б свідчити про поважність причин пропуску звернення до суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.08.2016 позовну заяву було залишено без руху та зобовязано позивача надати докази на підтвердження обставин, якими обґрунтовується поважність причин пропуску строків звернення до суду.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 02.11.2016 відмовлено у задоволені апеляційної скарги позивача на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 11.08.2016 про залишення позовної заяви без руху.

Судом зясовано, що недоліків, вказаних в ухвалі Київського окружного адміністративного суду від 11.08.2016, позивач не усунув, у звязку з чим позовну заяву та додані до неї матеріали були повернуті позивачеві.

Повторно звертаючись з даним адміністративним позовом, позивач недоліків, на які вказував Київський окружний адміністративний суд в ухвалах від 02.07.2016, від 11.08.2016 та Київський апеляційний адміністративний суду в ухвалі від 02.11.2016, також не врахував, належних доказів, що свідчили б про існування дійсних істотних обставин, які перешкоджали зверненню до суду у місячний строк не надав.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у строк до 30.12.2016 року шляхом надання до суду:

- письмових пояснень та доказів на їх підтвердження щодо існування дійсних, істотних обставин, що обєктивно перешкоджали позивачеві своєчасно звернутись до суду з даним адміністративним позовом.

Керуючись статтями 99, 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу та поновлення на роботі, - залишити без руху.

2. Позивачеві у строк до 30 грудня 2016 року усунути наведені у даній ухвалі недоліки у вказаний у ній спосіб.

3. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявникові.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві за адресою, зазначеною у позовній заяві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Панченко Н.Д.