Справа № 383/1100/16-а
Суддя: Бондаренко В. В.
Дата ухвалення: 2017-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 383/1100/16-а
Провадження №2-а/383/11/17
УХВАЛА

13 березня 2017 року суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області Бондаренко В.В. перевірив виконання вимог ст.106 КАС України по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, третя особа Бобринецька районна державна адміністрація Кіровоградської області, про визнання протиправною відмови відповідача щодо передачі у власність земельної ділянки сільськогосподарського призначення та зобовязання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, третя особа Бобринецька районна державна адміністрація Кіровоградської області, за наступними позовними вимогами:

1.Визнати протиправною відмову відповідача в передачі йому у власність земельну ділянку сільськогосподарського призначення державної власності на території Тарасівської сільської ради у розмірі 6,31 умовних кадастрових гектар відповідно до договору дарування права на земельну частку (пай) серія АВК № 616875 від 10 травня 2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Бобринецького районного нотаріального округу ОСОБА_2, зареєстрованого в реєстрі за №1757, розстрочивши йому сплату судового збору до винесення остаточного судового рішення по даній справі;

2.Зобовязати відповідача передати йому у власність земельну ділянку сільськогосподарського призначення державної власності на території Тарасівської сільської ради у розмірі 6,31 умовних кадастрових гектар відповідно до договору дарування права на земельну частку (пай) серія АВК № 616875 від 10 травня 2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Бобринецького районного нотаріального округу ОСОБА_2, зареєстрованого в реєстрі за №1757.

В прохальній частині першої вимоги заяви про визнання протиправною відмову відповідача позивач просить розстрочити йому сплату судового збору до винесення судового рішення у справі.

Згідно ч.1 ст.88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно положень ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Дослідивши матеріали позову, встановлено, що позивачем не наведено обставини, які свідчать про неможливість сплатити судовий збір та не подано до суду докази неплатоспроможності сплатити судовий збір, тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на день подання адміністративного позову до суду)).

Станом на 01.01.2016 року розмір мінімальної заробітної плати складав 1378 грн.

Згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на день подання адміністративного позову до суду) ставка судового збору за подання до суду фізичною особою адміністративного позову: немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати; майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Зазначений адміністративний позов, в якому обєднано вимоги майнового та немайнового характеру, поданий з порушенням вимог ч.3 ст.106 КАС України, а саме: не сплачено судовий збір за позовною вимогою немайнового характеру про визнання протиправною відмови відповідача щодо передачі у власність земельної ділянки в розмірі 551,20 грн., та за позовною вимогою майнового характеру щодо передачі у власність земельної ділянки визначений з урахуванням вартості спірного майна.

Крім того, згідно ч.ч. 2, 3 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів. До позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень.

Однак, в порушення вказаних вимог ч.ч. 2, 3 ст. 106 КАС України позивачем не додано до позову лист від 31.08.2016 року, з яким він звертався до відповідача, договір дарування права на земельну частку (пай) серії АВК №616875 від 10 травня 2000 року.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно ч.2 ст. 2 КАС України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Положеннями п. 7 ч.1 ст. 3 КАС України визначено, що суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно ч. 1 ст.6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до п.1, 2 ч.2 ст. 162 КАС України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову зокрема про визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності, зобов'язання відповідача вчинити певні дії.

Згідно ч.2 ст.11 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог.

Отже, позивачеві слід вирішити, що саме просить визнати протиправним - рішення, дія чи бездіяльність для захисту своїх порушених прав.

Однак, в позові та у його вимогах в порушення вимог ст. 2, 3, 6, 11, 105, 106, 162 КАС України позивачем взагалі не вказано, що саме позивач оскаржує, рішення, дії чи бездіяльність тобто позивачем нечітко та неконкретно викладено зміст позовних вимог, що перешкоджає вирішенню питання щодо відкриття провадження, адже позбавляє суд реальної можливості повно та всебічно розглянути вимоги позову у визначений законом строк.

Відповідно до змісту ч.1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Вищевикладене не дає підставу суду зробити висновок про належне оформлення позовної заяви у відповідності до вимог ст.106 КАС України.

Керуючись ст. ст. 106, 108 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про розстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, третя особа Бобринецька районна державна адміністрація Кіровоградської області, про визнання протиправною відмови відповідача щодо передачі у власність земельної ділянки сільськогосподарського призначення та зобовязання вчинити певні дії залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали, зокрема: сплатити судовий збір в розмірі 551,20 грн. за позовною вимогою немайнового характеру та сплатити судовий за позовною вимогою майнового характеру визначений з урахуванням цін позову встановленої з вартості спірного майна; надати докази на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а саме: лист від 31.08.2016 року, з яким позивач звертався до відповідача, договір дарування права на земельну частку (пай) серії АВК №616875 від 10 травня 2000 року; чітко та конкретно викласти в позовній заяві зміст позовних вимог, із зазначенням, що саме оскаржується: рішення, дії чи бездіяльність.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву повернути позивачу з разом із усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Бобринецький районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Бондаренко