Справа № 821/375/17
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2017-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 березня 2017 р. м. ХерсонСправа № 821/375/17

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Бездрабко О.І., перевіривши виконання вимог статей 104, 105, 106 КАС України за адміністративним позовом Міністерства оборони України до Скадовської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії, Центральної Військово-лікарської комісії Міністерства оборони України, третя особа: Київське міське клінічне бюро судово-медичної експертизи про визнання незаконним, скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

Міністерство оборони України звернулося з адміністративним позовом до Скадовської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії, Центральної Військово-лікарської комісії Міністерства оборони України, третя особа: Київське міське клінічне бюро судово-медичної експертизи, у якому просить:

- визнати незаконним та скасувати рішення, прийняте Скадовською міжрайонною медико-соціальною експертною комісією, в тій частині, якою встановлена причина інвалідності ОСОБА_1, яка зазначена в графі 9. Довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серія 12ААА № 029142 - "поранення (контузія) та захворювання, так, пов'язані з виконанням обов'язків військової служби при перебуванні в країнах, де велися бойові дії";

- зобов'язати Скадовську міжрайонну медико-соціальну експертну комісію переглянути рішення про встановлення інвалідності громадянину ОСОБА_1 в тій частині, якою встановлена причина інвалідності ОСОБА_1, яка зазначена в графі 9. Довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серія 12ААА № 029142 - "поранення (контузія) та захворювання, так, пов'язані з виконанням обов'язків військової служби при перебуванні в країнах, де велися бойові дії".

Приписами ст.107 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.106 КАС України у позовній заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; 2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; 4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; 6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Відповідно до ч.4 ст.106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника (ч.5 ст.106 КАС України).

Приписами ст.58 КАС України визначено, що повноваження представників підтверджується довіреністю або документами, які стверджують займану ними посаду.

Позовна заява Міністерства оборони України не відповідає вищевказаним вимогам, оскільки у ній не вказано номерів засобів зв'язку, адреси електронної пошти позивача та відповідачів; позовна заява подана представником ОСОБА_2, однак у позові не зазначено ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти; до позовної заяви додано ксерокопію довіреності від 24.12.2016 р. № 220/433/д на представництво інтересів Міністерства оборони України заступником начальника Південного територіального юридичного відділу полковником юстиції ОСОБА_2, яка не завірені належним чином; також не завірені належним чином і долучені до позовної заяви копії документів; долучена до позову ксерокопія виписки з акту огляду медико-соціальною комісією та довідка до акта поганої якості (фактично не можливо прочитати зазначені у ній відомості).

З позовної заяви слідує, що Міністерство оборони України в якості відповідачів зазначила Скадовську міжрайонну медико-соціальну експертну комісію та Центральну Військово-лікарську комісію Міністерства оборони України, однак жодних позовних вимог до Центральної Військово-лікарської комісії Міністерства оборони України не сформульовано незважаючи на те, що в мотивувальній частині позову окремим блоком позивач описує порушення законодавства Центральною Військово-лікарською комісією Міністерства оборони України при прийнятті рішення - встановлення причинного зв'язку поранення, який вказано у протоколі від 22.03.2016 р. № 1231.

При цьому мотивувальна та резолютивна частини позовної заяви містять суперечності, так як фактично предметом позовних вимог Міністерства оборони України є оскарження рішення щодо встановлення Скадовською міжрайонною медико-експертною комісією причини інвалідності ОСОБА_1, в той час як при описі порушень законодавства Центральною Військово-лікарською комісією Міністерства оборони України позивач вказує на встановлення причинного зв'язку поранення у ОСОБА_3.

Окрім цього, Міністерство оборони України оскаржує встановлення причинного зв'язку поранення ОСОБА_1 та просить визнати незаконним та скасувати прийняте щодо ОСОБА_1 рішення. Тобто, рішення у даній справі безпосередньо стосується прав та інтересів ОСОБА_1, однак його в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, позивачем не зазначено.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено ставки судового збору, зокрема для подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Станом 01.01.2017 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1600 грн.

Позивачем заявлено 2 вимоги немайнового характеру, однак доказів сплати судового збору Міністерством оборони України не надано.

Позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі. Клопотання мотивовано тим, що позивачем була подана заявка до фінансового органу, але через відсутність належного фінансування Збройних Сил України, пов'язана з необхідністю вирішення в першу чергу завдань по забезпеченню фінансування військ, залучених до проведення АТО на Сході України, своєчасно оплату судового збору не було здійснено.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення закріплено у ст.8 Закону України "Про судовий збір".

З наведеного слідує, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов'язком суду, можливість реалізації якого пов'язується з майновим станом особи.

Втім, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Міністерством оборони України не надано жодних доказів, які підтверджують незадовільний майновий стан.

Згідно ч.1, 2 ст.49 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Сплата судового збору за подання позовної заяви є процесуальним обов'язком сторони, що звертається до суду з позовом.

Як зазначено в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23.01.2015 р. "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір", обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 05.02.2016 р. "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору".

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, відстрочення чи розстрочення такої сплати.

Враховуючи те, що звільнення, відстрочення та розстрочення суб'єкту владних повноважень сплати судового збору буде суперечити завданню та меті Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" в частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору, а також може розцінюватися, як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу, які зобов'язані сплачувати відповідний збір, підстави для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви відсутні.

Дана правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 06.03.2017 р. по справі № К/800/6183/17, від 24.02.2017 р. по справі № К/800/5144/17, від 24.02.2017 р. по справі № К/800/5230/17, від 21.02.2017 р. по справі № К/800/4950/17, від 21.02.2017 р. по справі № К/800/4953/17, від 16.02.2017 р. по справі № К/800/4281/17, від 16.02.2017 р. по справі № К/800/4267/12, від 15.02.2017 р. по справі № К/800/4134/17, від 15.02.2017 р. по справі № К/800/4031/17, від 08.02.2017 р. по справі № К/800/2984/17, від 08.02.2017 р. по справі № К/800/3131/17, від 17.01.2017 р. по справі № К/800/36819/17.

У зв'язку з наведеним, суддя не вбачає обставин, які відповідно до ч.1 ст.88 КАС України можуть бути підставою для задоволення клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим ст.106 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у строк до 31.03.2017 р. шляхом подання до суду позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст.106 КАС України, належним чином завірених копій доручення на представництво інтересів Міністерства оборони України та долучених до позовної заяви документів, оригіналу документа про сплату судового збору за 2 позовні вимоги немайнового характеру.

Керуючись ч.1 ст.108 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 31 березня 2020 р.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 821/375/17 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Бездрабко О.І.