Справа № 640/3312/17
Суддя: Чередник В. Є.
Дата ухвалення: 2017-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа№ 640/3312/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2017 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Чередник В.Є., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора ПП роти № 2 батальйону № 1 УПП у м. Харкові лейтенанта поліції ОСОБА_2, Управління патрульної поліції у м. Харкові про визнання незаконними дій та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення , -

ВСТАНОВИВ:

03.03.2017 року надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора ПП роти № 2 батальйону № 1 УПП у м. Харкові лейтенанта поліції ОСОБА_2, Управління патрульної поліції у м. Харкові про визнання незаконними дій та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення .

У поданій заяві позивач ставить питання про звільнення його від сплати судового збору, обґрунтовуючи свою вимогу тим, що відповідно до ст. 288 КАС України, особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати судового збору.

З огляну на викладене, останній просить звільнити його від сплати судового збору за подання даного адміністративного позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача, та необхідність залишити позовну заяву без руху виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 106 КАС України, у позовній заяві зазначаються: найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; перелік документів та інших матеріалів, що додаються. На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору та копії позовної заяви з додатками відповідно до кількості учасників судового розгляду.

Однак, до адміністративного позову ОСОБА_1, всупереч вимогам ст. 106 КАС України не надав документ про сплату судового збору відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», крім того, у своїй заяві, позивач просить звільнити його від сплати судового збору.

Закон України "Про судовий збір" № 3674-VІ, який набрав чинності 01.01.2011 року, визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до абз. 1 ч.1 ст. 3 вищевказаного Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно частини першої статті 4 цього Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У частині другій статті 3 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік об'єктів - заяв до суду, за подання яких судовий збір не справляється, а в статті 5 цього Закону- вичерпний перелік суб'єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг та за видачу судами документів.

При цьому, відповіднодо ч.5ст. 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Закони є актами єдиного органу законодавчої влади- Верховної ради України.

Конституція України не встановлює пріоритету в застосуванні того чи іншого закону, в тому числі залежно від предмета правового регулювання.Чинним законодавством України не врегульовано питання подолання колізії норм законів, що мають однакову юридичну силу.

Разом із тим, КонституційнийСуд України в п.3 мотивувальної частини рішення від 03.10.1997 року по справі за №4-зп (справа про набуття чинності Конституцією України) зазначив, що конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативно-правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього. Загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше.

Отже, виходячи із системного аналізу Закону України "Про судовий збір",Кодексу України про адміністративні правопорушення,Рішення Конституційного Суду України від 03.10.1997 року №4-зп, суд приходить до висновку, що до спірних правовідносинах застосуванню підлягають саме норми Закону України "Про судовий збір", який прийнятий у часі пізніше, ніж ст. 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року 3674-VI «Про судовий збір» доведено до відома суддів апеляційних, окружних адміністративних судів та місцевих загальних судів довідку про результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір", у якій зазначено, що «Позови та заяви, які подаються до судів, можуть містити декілька самостійних вимог, кожна з яких є об'єктом сплати судового збору. З урахуванням вимог статті 6 цього Закону: з позовних заяв, що містять кілька вимог немайнового характеру, судовий збір справляється з кожної вимоги окремо».

Також, у роз'ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

На підставі вищевикладеного, суд відмовляє ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення його від сплати судового збору, а тому, позивач відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» в редакції станом на теперішній час повинен оплатити судовий збір за подання позовної заяви до суду про скасування постанови про адміністративне стягнення у розмірі 640,00 грн. за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що адміністративний позов подано без додержання вимог, викладених у статтях 106 цього Кодексу постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позову, спосіб їх усунення і надає строк для усунення недоліків.

Суд розяснює, що кошти, вказані в квитанції про сплату судового збору повинні бути перераховані на наступний рахунок: отримувач коштів: Управління державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області, код отримувача: 37999675, банк отримувача: ГУДКСУ в Харківській обл., МФО: 851011, рахунок отримувача:0004, код класифікації доходів бюджету: 22030001, у призначенні платежу платником повинно бути вказано: слова "судовий збір", Київський районний суд м. Харкова код ЄДРПОУ суду: 02893746.

На підставі викладеного, суд пропонує позивачу усунути недоліки адміністративного позову та звернутися до суду з позовною заявою в порядку ст.ст.17, 18, 19 КАС України з дотриманням вимог ст. 106 КАС України.

Керуючись ст.ст. 106, 108, 288 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора ПП роти № 2 батальйону № 1 УПП у м. Харкові лейтенанта поліції ОСОБА_2, Управління патрульної поліції у м. Харкові про визнання незаконними дій та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху, надавши заявнику строк до 10 березня 2017 року , але не пізніше трьох діб з дня отримання копії цієї ухвали- для усунення зазначених в ній недоліків.

Розяснити, що у випадку невиконання вказівок суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня поставлення ухвали апеляційної скарги.

Суддя -