Справа № 820/213/17
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2017-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

"28" лютого 2017 р. № 820/213/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді - Спірідонова М.О.,

за участю секретаря судового засідання - Хмелівської Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом

Комунального підприємства "Харківводоканал"
до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників податків у м. Харкові МГУ ДФС України
про скасування податкового повідомлення-рішення ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Комунальне підприємство "Харківводоканал", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, просить суд: визнати дії Податкової під час проведення камеральної перевірки КП "Харківводоканал" незаконним та недопустимими та, як наслідок, визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 21.09.2016 р. № № про зобов'язання сплатити штраф за затримку на 418 календарних днів сплати грошового зобов'язання у розмірі 20% в сумі 1486705,80 коп. з податку на доходи фізичних осіб; судові витрати покласти на Відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірна камеральна перевірка і вчинені під час її проведення дії були вчинені податковою інспекцією з порушенням приписів п.п.75.1.2 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу, а тому і винесене за її наслідками податкове повідомлення-рішення не відповідає вимогам закону і підлягає скасуванню. У судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги позову, просив суд ухвалити рішення на користь підприємства.

Відповідач, СДПІ з обслуговування великих платників податків у м. Харкові МГУ ДФС України, з поданим позовом не погодився, надав свої письмові заперечення. В обґрунтування заперечень ОДПІ зазначено, що суб'єкт владних повноважень діяв відповідно до вимог закону, у межах наданих повноважень, а тому підстави для задоволення позову відсутні. У судовому засіданні представник відповідача просила суд залишити позов без задоволення.

Суд, вивчивши доводи позову та заперечень проти позову, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Так, судом встановлено, що фахівцями СДПІ з ОВП було проведено камеральну перевірку КП "Харківводканал" з питань дотримання вимог п. 57.3 ст. 57 Податкового кодексу України щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб у розмірі 7 533528,65 грн., визначеного податковою інспекцією у податковому повідомленні-рішенні від 04.03.2014 р. №000014801.

За наслідками перевірки було складено акт №546/28-09-48-13/03361715 від 31.08.2016 р., висновками якого встановлено порушення КП "Харківводоканал" вимог абз. 2 п. 57.3 ст. 57 Податкового кодексу України, а саме несвоєчасно (із затримкою у 418 днів) сплачено суму грошового зобов'язання по податку на доходи фізичних осіб в розмірі 7433528,65 грн., визначених контролюючим органом податковим повідомлення-рішення № від 04.03.2014 р.

На підставі висновків вказаного акту відповідачем 21.09.2016 р. було винесено податкове повідомлення-рішення №, яким позивача на підставі ст. 126 Податкового кодексу України зобов'язано сплатити штраф у розмірі 1486705,80 грн., що становить 20% від суми грошового зобов'язання - 7 433528,65 грн., сплата якого затримана на 418 днів.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб'єктом владних повноважень в основу спірних дій та рішень, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

За визначенням ч. 1 ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Статтею 86 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (ч.1 ст.86); ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили (ч.2 ст.86); суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності (ч.3 ст.86).

Керуючись приписами ст. 11 КАС України, а також наведених норм процесуального закону, суд встановив, що спосіб дій органів державної фіскальної служби при реалізації владної управлінської функції - контролю за правильністю та повнотою справляння податкових зобов'язань, визначений Податковим кодексом України.

Так, згідно з п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального (п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України).

Таким чином, відповідач як територіальний орган державної фіскальної служби має компетенцію на проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків.

Суд відмічає, що згідно з п. 76.1 ст.76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Пунктом 76.2 ст. 76 Податкового кодексу України встановлено, що порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Відповідно до п. 86.2 ст. 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Суд наголошує, що в силу ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З цього приводу суд зазначає, що викладеними нормами не передбачено повноважень податкового органу під час проведення камеральної перевірки перевіряти інші питання, окрім перевірки податкової звітності суцільним порядком, а документами, які мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Між тим, судом встановлено і не заперечувалося відповідачем, що під час проведення спірної перевірки фахівцями СДПІ були використані також інші джерела податкової інформації, такі як податкове повідомлення-рішення і платіжні доручення.

Відтак, засування податковим органом під час камеральної перевірки питань, що не охоплюються законодавчо визначеними межами з проведення дано виду податкової перевірки, не можна визнати діями суб'єкта владних повноважень, що відповідають критеріям ч. 3 ст. 2 КАС України, а зібрана у такий спосіб інформація не може слугувати підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення.

З огляду на викладене, у суду маються підстави для скасування спірного податкового повідомлення-рішення.

Водночас з цим, розв'язуючи спір по суті, суд зазначає, що ч. 2 ст. 11 КАС України визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Так, у заяві про збільшення позовних вимог позивач просить визнати незаконними та недопустимим дії відповідача саме під час проведення камеральної перевірки КП "Харківводоканал". Проте, ані в позові, ані у ході судового позивач згідно положень ст. 71 КАС України не зазначив, яким чином дії відповідача, вчинені саме під час проведення перевірки, а не взагалі щодо проведення перевірки, порушують права та законні інтереси КП "Харківводоканал".

Відтак, позов у цій частині вимог належить залишити без задоволення.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Оскільки судовим розглядом встановлено факт порушення спірним податковим повідомленням-рішенням прав та охоронюваних законом інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин, то позов належить задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 4, 7, 86, ч.1 ст.158, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України Харківський окружний адміністративний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Комунального підприємства "Харківводоканал" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з облсуговування великих платників податків у м. Харкові МГУ ДФС України про скасування податкового повідомлення-рішення -задовольнити частково.

Скасувати податкове повідомлення-рішення від 21.09.2016 № про зобов'язання сплатити штраф за затримку на 418 календарних днів сплати грошового зобов'язання у розмірі 20% в сумі 1486705,80 коп. з податку на доходи фізичних осіб.

В іншій частині задоволення позовних вимог відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня її проголошення та з дня отримання копії постанови, у разі проголошення постанови суду, яка містить вступну та резолютивну частини, а також прийняття постанови у письмовому провадженні.

Якщо суб'єкта владних повноважень, у випадках та порядку, передбаченому частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Повний текст постанови складений 6 березня 2017 року.

Суддя Спірідонов М.О.