Справа № 820/3911/16
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2017-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2017 р. Справа № 820/3911/16
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Макаренко Я.М.

Суддів: Мінаєвої О.М. , Шевцової Н.В.

за участю секретаря судового засідання Шалаєвої І.Т.

представника позивача Мар"їної І.О.

представника відповідача Переходи Р.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної архітектурно- будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно- будівельної інспекції у Харківській області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2016р. по справі № 820/3911/16

за позовом Публічного акціонерного товариства "Харківміськгаз"

до Державної архітектурно- будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно- будівельної інспекції у Харківській області

про скасування постанови, приписів, зобов"язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач, Публічне акціонерне товариство "Харківміськгаз", звернувся до суду з позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, в якій (з урахуванням уточнень) просив суд:

- визнати протиправними та скасувати постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування № 13/1020-2975 та № 14/1020-2975 від 08.07.2016р.;

- визнати протиправними та скасувати припис № 267/278-Пр від 24.06.2016, припис №267/278/1 ПР від 24.06.2016 року;

- зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області поновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.08.2014 № IV 03 щодо об'єкту - "Реконструкція газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості с.Подвірки Дергачівського р-ну Харківської області від ПЗГ ТЕЦ-5 до огорожі ТЕЦ-5".

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 7 листопада 2016 року позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування № 13/1020-2975 та № 14/1020-2975 від 08.07.2016р.

Визнано протиправними та скасовано припис № 267/278-Пр від 24.06.2016, припис №267/278/1 ПР від 24.06.2016 року.

Зобов'язано Державну архітектурно-будівельну інспекцію в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області поновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.08.2014 № IV 03 щодо об'єкту - "Реконструкція газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості с.Подвірки Дергачівського р-ну Харківської області від ПЗГ ТЕЦ-5 до огорожі ТЕЦ-5".

Відповідач, Державна архітектурно-будівельна інспекція в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, не погодившись з постановою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати постанову Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2016 року та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 24.06.2016 року відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, на підставі наказу від 08.09.2015р. № 976 та направлень №267-Н від 10.06.2016р., № 278-Н від 22.06.2016р. проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Публічним акціонерним товариством "Харківміськгаз", м. Харків, вул. Жовтневої революції, 57/59. Назва та місцезнаходження об'єкта будівництва "Реконструкція газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості за адресою: Харківська обл., Дергачівський район, с. Подвірки".

За результатами перевірки встановлено, що на момент перевірки будівельні роботи, проводяться на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.08.2014 ІУ 03. Замовником будівництва є ПАТ "Харківміськгаз".

Заступником голови правління діяльності та обслуговування клієнтів ПАТ "Харківміськгаз" Іваницьким Ю.В. представлено наступні документи: Свідоцтво про державну реєстрацію юридичної особи ПАТ "Харківміськгаз" від 11. 04.2011. серія АРІ №428684. ; Робочий проект на "Реконструкцію газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості с. Подвірки від ПЗГ ТЕЦ-5 до огорожі ТЕЦ-5 за адресою: Харківська обл., Дергачівський район, с. Подвірки": Том 1 (Пояснювальна записка ІК-29/14-ПЗ: Газопостачання зовнішнє ІК-29/14-ГСН); "Розрахунок опор під газопровід" № 378/14 виконаний ТОВ "Інститут "Градінвестбуд" Замовник - ТОВ "Фора"; Ідентифікацію потенційно небезпечного об'єкту правління Наказ ПАТ "Харківміськгаз" 04.08.2014: Повідомлення про результати ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки, затверджене головою правління Наказ ПАТ "ХАРКІВМІСЬКГАЗ" 04.08.2014; Наказ Замовника про затвердження робочого проекту від 30.04.2014№ 131-1; Категорія складності об'єкта згідно розрахунку (п.2 Робочого проекту Там 1 (Пояснювальна записка ІК-29/14-ПЗ: Газопостачання зовнішнє ІК-29/14-ГСН) - /// (третя).

Проектна документація розроблена ПАТ "Харківміськгаз". Основні техніко-економічні показники Об'єкту за проектом: довжина газопроводу - 586м; діаметр 720X8 мм.

Для перевірки Замовником надана наступна виконавча документація: загальний журнал робіт, журнал зварювальних робіт, журнал з монтажу будівельних конструкцій, журнал записів представників технічного контрою за якістю будівництва, журнал авторського нагляду; акт розбивки та передачі траси газопроводу; акти на закриття прихованих робіт; виконавчо-технічна документація підземного газопроводу В/Т: виконавчо-технічна документація надземного газопроводу В/Т; протоколи механічних випробувань зварювальних з'єднань газопроводу; протоколи перевірки зварювальних стиків газопроводу радіографічним методом; документи, які підтверджують якість використаних матеріалів та обладнання тощо.

На момент перевірки виконано будівельні роботи першої черги будівництва, а саме: влаштування 23 опор під газопровід та газопровід з сталевих труб дм. 720X8 мм протяжністю 586м.

За результатами перевірки Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області було складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №267/278-А від 24.06.2016 року (а.с.11-13).

24.06.2016 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області було винесено приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 267/278-Пр, № 267/278/1-Пр, № 267/278/2-Пр (а.с. 14-16).

На підставі матеріалів перевірки винесено постанову № 13/1020-2975 від 08.07.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визнано ПАТ "Харківміськгаз" винним у вчиненні правопорушення передбаченого п.5 ч.2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф в сумі 1305000,00 грн. (а.с. 21).

Постановою № 14/1020-2975 від 08.07.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визнано ПАТ "Харківміськгаз" винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф в сумі 130500,00 грн. (а.с. 21а).

Всього за постановами про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №13/1020-2975 та №14/1020-2975 від 08.072016р. відповідачем застосовано штрафи до ПАТ "Харківміськгаз" на загальну суму 1 435 500,00 грн.

Приймаючи рішення про задоволення позову суд першої інстанції виходив з того, що висновки акту перевірки документально не підтверджені відповідачем.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до п.1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затверджену Указом Президента України №439/2011 від 08.04.2011 р. (надалі - Положення №439/2011) Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Згідно п.3 Положення №439/2011, основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, зокрема, здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За приписами ст.. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі Закон №3038) управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

За приписами п. 6 ч. 1 зазначеного Закону управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації;

Водночас, згідно до ч.1 та ч.2 ст.41 Закону №3038, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

В п.4 ч.4 ст.41 Закону №3038 визначено, що посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Таким чином, відповідач має повноваження з контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України за №553.

Пунктом 2 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

При цьому за приписами ст.. 32 Закону України № 3038 усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаної норми постановою Кабінету Міністрів України за №557 від 27.04.2011 р був затверджений Порядок віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності (надалі - Порядок №557), у відповідно до приписів п. 2 якого віднесення об'єкта будівництва до відповідної категорії складності здійснюється проектувальником і замовником.

Згідно п. 7 вказаного Порядку № 557 під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

З аналізу вказаних норм випливає, що приписи ст.. 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлюють загальні правила визначення категорії складності об»єкта будівництва за якими повноваження з віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності належать проектній організації і замовнику будівництва.

У випадку же, коли проектна документація на об»єкт відсутня чи об»єкт їй не відповідає, віднесення такого об»єкта до тієї чи іншої категорії належить до компетенції органів державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами ст..6, 7 Закону № 3038 до повноважень органів державного архітектурно-будівельного контролю належить контроль за дотриманням законодавства вихідних даних для проектування об»єктів містобудування, проектної документації.

Частиною 3 ст. 41 Закону України № 3038 та приписами ч. 1 ст.. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» до повноважень органу архітектурно-будівельного контролю віднесено розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме у разі заниження категорії складності об»єкта. Розмір штрафів за правопорушення наведені у ч.2, 3 вказаного Закону залежить від визначення категорії складності об»єкта будівництва.

Визначення категорії складності об»єкта будівництва за відсутності проектної документації, у якій би було зазначено категорію складності якій відповідає об»єкт, не віднесено до компетенції жодного іншого державного органу.

Отже висновок суду першої інстанції про наявність у відповідача повноважень на віднесення об»єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності ґрунтується на правильному застосуванні норм матеріального права.

Така правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду України, наведеним у постанові від 4 березня 2014 року (справа № 21-433а13).

Між тим, помилковими є висновки суду першої інстанції про те, що відповідач всупереч приписам діючого законодавства ухилився від самостійного визначення категорії складності об'єкта будівництва під час перевірки та не замовив проведення експертизи, оскільки такі висновки не відповідають обставинам справи та ґрунтуються на нормах, що втратили чинність, виходячи з наступного.

Так у відповідності до п. 7 Порядку № 557 в редакції від 27.11.2011 року під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) категорія складності таких об'єктів визначається посадовими особами Держархбудінспекції та її територіальних органів, а в разі необхідності - шляхом проведення експертизи експертною організацією чи експертом, що має відповідний сертифікат.

Між тим, постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 року за № 778, яка набула чинності 6.10.2015 р., внесено зміни до вказаного Порядку та п. 7 викладено в новій редакції згідно якої категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Отже, на час проведення перевірки приписи наведеної норми щодо проведення експертизи втратили чинність, а Порядком № 557 в редакції станом на час проведення перевірки не визначено у який спосіб орган державного архітектурно-будівельного контролю, експертна організація або експерт мають визначити категорію складності об»єкта будівництва.

Відповідачем надані до суду розрахунки якими він керувався при визначенні складності, такі висновки підтверджені висновками наведеними у листі ДП «Укрдержбудекспертиза» від 24.06.2016 р. (а.с.74 т.1).

При цьому помилковими є висновки суду першої інстанції, що відповідач не довів наявність у вказаному об'єкті ознак передбачених п. 6 Порядку віднесення об'єктів будівництва до ІV і V категорії складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 р. за № 557, виходячи з наступного.

Відповідач при визначеності категорії складності об'єкта посилався на п.п.1 п. 6 зазначеного Порядку у відповідності до якого до V категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які згідно із Законом України «Про об'єкти підвищеного небезпеки» є об'єктами підвищеної небезпеки.

За визначенням термінів, наведених у ст.. 1 Закону україни "Про об'єкти підвищеної небезпеки" об'єкт підвищеної небезпеки - об'єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об'єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру. Ідентифікація об'єктів підвищеної небезпеки - порядок визначення об'єктів підвищеної небезпеки серед потенційно небезпечних об'єктів.

За приписами ч.1, 2 ст. 9 вказаного Закону суб'єкт господарської діяльності ідентифікує об'єкти підвищеної небезпеки відповідно до кількості порогової маси небезпечних речовин. Нормативи порогової маси небезпечних речовин встановлюються Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаної норми Кабінет Міністрів України постановою від 11 липня 2002 р. за № 956 затвердив Нормативи порогової маси небезпечних речовин для ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки та Порядок ідентифікації та обліку об'єктів підвищеної небезпеки.

У відповідності до п. 4 вказаноґо Порядку ідентифікації та обліку об'єктів підвищеної небезпеки потенційно небезпечний об'єкт вважається об'єктом підвищеної небезпеки відповідного класу у разі, коли значення сумарної маси небезпечної або декількох небезпечних речовин, що використовуються або виготовляються, переробляються, зберігаються чи транспортуються на об'єкті, дорівнює або перевищує встановлений норматив порогової маси.

Згідно з п. 16 вказаного Порядку у разі коли найменша відстань від елементів потенційно небезпечного об'єкта до елементів селитебної території або промислових об'єктів не перевищує 500 метрів для небезпечних речовин 1 і 2 групи і 1000 метрів для небезпечних речовин 3 групи, пороговою масою вважається маса небезпечних речовин, визначена за формулою Qir=Qi(Rx Rn)2, де Q ir - порогова маса небезпечних речовин, Q i - встановлений або розрахований згідно з пунктом 10 цього Порядку норматив порогової маси 2 класу, R х - відстань від потенційно небезпечного об'єкта до межі найближчого елемента селитебної території або промислового об'єкта, R п - гранична відстань від потенційно небезпечного об'єкта до найближчого промислового об'єкта або елемента селитебної території, починаючи з якої проводиться перерахунок нормативу порогової маси (для речовин 1 і 2 групи R П дорівнює 500 метрів, для речовин 3 групи R П дорівнює 1000 метрів).

З аналізу вказаних норм випливає, що визначальним для ідентифікації об'єкта підвищеної небезпеки є визначення нормативу порогової маси та сумарної маси небезпечної речовини, що транспортується, а наведена у пункті 16 Порядку формула визначення порогової маси небезпечної речовини застосовується у разі якщо найменша відстань від елементів потенційно небезпечного об'єкта до елементів селитебної території або промислових об'єктів не перевищує 500 метрів для небезпечних речовин 1 і 2 групи.

За приписами п. 2 зазначаних Нормативів горючі (займисті) гази відносяться до небезпечних речовин 1 та 2 групи.

За визначенням наведеним у п. 16 вказаного Порядку селитебна територія - ділянки житлових будинків, громадських установ, будівель та споруд, зокрема навчальних, проектних, науково-дослідних та інших інститутів без дослідних виробництв, внутрішньоселитебна, вулично-дорожня і транспортна мережа, площі, парки, сади, сквери, бульвари, інші об'єкти зеленого будівництва і місця загального користування (ДБН 360-92**, пункт 2.2). Характеристика елементів селитебної території затверджується Мінрегіоном.

У відповідності до п. 2.2 ДБН 360-92**, затвердженого наказом Держкоммістобудування, від 17.04.1992, № 44 "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. ДБН 360-922» до сельбищної території входять ділянки житлових будинків, громадських установ, будинків і споруд, у т. ч. навчальних, проектних, науково-дослідних та інших інститутів без дослідних виробництв, внутрішньосельбищна вулично-дорожна і транспортна мережа, а також площі, парки, сади, сквери, бульвари, інші об'єкти зеленого будівництва й місця загального користування.

Згідно Повідомлення про результати ідентифікації об»єктів підвищеної небезпеки від 4 серпня 2014 р., складеного ПАТ «Харківміськгаз» (а.с. 43т.1) внутрішньоселитебна, вулично-дорожня і транспортна мережа знаходиться на відстані понад 21 м від газопровіду (показник R х ).

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що найменша відстань від елементів потенційно небезпечного об'єкта, в якому знаходиться небезпечна речовина 1 і 2 групи, до елементів селитебної території ( залізничної колії)не перевищує 500 метрів

Згідно Пояснювальної записки ПАТ «Харківгаз» від 4 серпня 2014 р. норматив порогової маси 2 класу (показник Q i ) складає 50 т. (а.с.48т. 1)

Оскільки за приписами п. 2 вищезазначаних Нормативів порогової маси небезпечних речовин для ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки горючі (займисті) гази відносяться до небезпечних речовин 1 та 2 групи, то гранична відстань від потенційно небезпечного об'єкта до найближчого промислового об'єкта або елемента селитебної території, починаючи з якої проводиться перерахунок нормативу порогової маси (показник R п) буде дорівнювати 500 метрів.

Отже, відповідачем у відповідності до приписів Нормативів порогової маси небезпечних речовин для ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки та Порядку ідентифікації та обліку об'єктів підвищеної небезпеки розраховано норматив порогової маси, який складає 0, 088 т., що значно менше маси природного газу, який знаходиться у газопроводі та складає 12, 724 т. (а.с. 44т.1).

Посилання представника позивача на безпідставність наведених відповідачем розрахунків, оскільки територія на якій знаходиться газопровід є промисловою, а не селитебною, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки позивачем при ідентификації об'єкту будівництва в Повідомленні про результати ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки самостійно визначено відстань від внутрішньоселитебної, вулично-дорожної і транспортної мережи до газопровіду понад 21 м (а.с.43т.1), відповідачем при визначенні порогової маси небезпечних речовин до селитебної території віднесено залізничну колію, яка за визначенням п. 16 Порядку № 956 та п. 2.2 ДБН 360-92** віднесена до селитебної території, а не територію газопровіду. Крім того, колегія суддів зазначає, що норматив порогової маси розраховується за вказаною формулою також в залежності від відстані об'єктів будівництва до промислових об'єктів, а тому лист Департаменту містобудування та архітектури Харківської обалсної державної адміністрації від 21.02.2007 р., наданого позивачем, про віднесенння території на якій знаходиться газопровід до промислової, не доводить безпідставність висновків відповдіача.

За вказаних обставин колегія суддів вважає обгрунтованими висновки відповідача, що споруда газопроводу є об'єктом підвищеної небезпеки, оскільки значення сумарної маси небезпечної речовини, що транспортується на об'єкті перевищує встановлений норматив порогової маси.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи та підтверджено в судовому засіданні представником позивача, на час здійснення перевірки проектна документація на будівництво об»єкта 5 катергорії складності у позивача відсутня.

У відповідності до ч.1ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва, зокрема проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 2 вказаного Закону суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат.

У відповідності до ч.1ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

За таких обставин відповідач, приймаючи постанову про накладення штрафу на позивача від 08.07.2016 р., за заниження категорії складності об'єкта будівництва та за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єкті V категорії складності діяв правомірно.

Колегія суддів зазначає, що відповідачем не доведено висновків зазначених в акті перевірки та постанові про накладення штрафу щодо відсутності у позивача завдання на проектування, аркушу зі змістом проекту, деталізованих робочих креслень опор газопроводу у проекті, оскільки такі документи надані позивачем до суду (а.с. 62-119).

Між тим, колегія суддів не вбачає підстав для скасування вказаної постанови про притягнення позивача до відповідальності за ч. 1 ст. 2 вказаного Закону, оскільки заниження позивачем як проектантом категорії складності об'єкта підтверджена матеріалами справи, а відповідальність за вказане правопорушення передбачена у вигляді штрафу у розмірі 90 мінімальних заробітних плат.

Також, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про визнання протиправними та скасування припису № 267/278-Пр від 24.06.2016, припису №267/278/1 ПР від 24.06.2016 року, виходячи з наступного.

У приписі від 24.06.2016 р. за № 267/278-ПР міститься вимога про усунення порушення встановлені відповідачем під час перевірки, а саме виконання будівельних робіт без дозволу.

Приписом від 24.06.2016 р. за № 267/278/1 Пр до позивача пред'явлена вимога негайно зупинити будівельні роботи без наявності дозволу на виконання будівельних робіт.

У відповідності до ч.1ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Враховуючи те, що об»єкт будівництва належить до V категорій складності, то вимога відповідача про отримання дозволу на виконання будівельних робіт та їх зупинення є правомірними.

Також не відповідають обставинам справи висновки суду першої інстанції про порушення відповідачем строків проведення перевірки на момент розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачені законом, виходячи з наступного.

У відповідності до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. за № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Згідно направлення на проведення позапланової перевірки від 10.06.2016 р. строки проведення перевірки визначенні з 15 по 22 червня 2016 р. Враховуючи те, що 18, 19 та 20 червня 2016 року були вихідними днями, то строк проведення перевірки склав 5 робочих днів, що відповідає приписам вищенаведеного Порядку.

За рішенням Директору Департаменту Держархбудінспекції у Харківській області у формі резолюції на службовій записці Головного інспектора будівельного нагляду строк перевірки було продовжено на два робочих дня, в наслідок чого керівником було видане направлення для проведення позапланової перевірки від 22.06.2016 р. (а.с. 177 т. 1.

Отже, строки проведення позапланової перевірки визначені п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р., відповідачем не порушено.

Згідно ч. 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Згідно з абзацом 7, 8 пункту 22 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі по тексту - Порядок №466) у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Як вбачається з матеріалів справи рішенням Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 06.07.2016 р. скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт.

Висновки відповідача про скасування реєстрації декларації ґрунтувалися на тому, що ПАТ «Харківміськгаз» зазначено недостовірні дані в декларації про початок будівельних робіт.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем у декларації про початок виконання будівельних робіт зазначена ІІІ категорія складності об'єкта (а.с. 88 т. 1).

За таких обставин колегія суддів погоджується з доводами відповідача, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній щодо категорії складності об'єкта, не відповідала дійсності та будівництво газопроводу здійснюється без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, а саме дозволу на виконання будівельних робіт.

Таким чином, висновки відповідача про порушення позивачем Закону України "Про регулювання містобудівної" діяльності, зокрема щодо внесення недостовірних даних до декларації про початок виконання будівельних робіт документально підтверджені, а тому помилковими є висновки суду першої інстанції про необхідність поновлення реєстрації декларації.

Також помилковими є висновки суду першої інстанції, що відповідач для притягнення Позивача до адміністративної відповідальності використовував нормативно-правовий акт, що втратив чинність, а саме ДБН А 2.2.-3-2012, оскільки норми ДБН А 2.2.-3-2014 набули законної сили з 1 жовтня 2014 року, а затвердження та складання проекту відбулося у квітні 2014 р., тобто під час дії ДБН А 2.2.-3-2012.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Між тим, позивачем не доведено протиправність рішень відповідача, які є предметом оскарження у вказаній справі.

Таким чином, суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку, що вимоги позивача щодо визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування № 13/1020-2975 та № 14/1020-2975 від 08.07.2016р.; визнання протиправними та скасування припису № 267/278-Пр від 24.06.2016, припису №267/278/1 ПР від 24.06.2016 року; зобов'язання Державну архітектурно-будівельну інспекцію в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області поновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.08.2014 № IV 03 щодо об'єкту - "Реконструкція газопроводу високого тиску з заболоченої місцевості с. Подвірки Дергачівського р-ну Харківської області від ПЗГ ТЕЦ-5 до огорожі ТЕЦ-5" підлягають задоволенню, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, п. 3 ст. 198, п. 4 ч.1 ст. 202, 205, 207, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно- будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно- будівельної інспекції у Харківській області задовольнити.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2016р. по справі № 820/3911/16 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову Публічного акціонерного товариства "Харківміськгаз" до Державної архітектурно- будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно- будівельної інспекції у Харківській області про скасування постанов, приписів, зобов"язання вчинити певні дії відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання постанови у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)Макаренко Я.М.
Судді(підпис) (підпис) Мінаєва О.М. Шевцова Н.В.
Повний текст постанови виготовлений 27.02.2017 р.