Справа № 810/404/17
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2017-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

27 лютого 2017 року № 810/404/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Держгеокадастру Бориспільського району в Київській області про визнання протиправних дій та зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Управління Держгеокадастру Бориспільського району в Київській області в якому просить:

визнати протиправними дії відповідача в частині застосування коефіцієнта функціонального використання для земель комерційного призначення - 2,5 при здійсненні у 2014 році розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 30292,00 га;

скасувати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №03-10/936 від 05.03.2014;

зобов'язати відповідача провести перерахунок нормативної грошової оцінки за 2014 рік земельної ділянки площею 30292,00 га;

зобов'язати відповідача видати ОСОБА_1 новий витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 30292,00 га із застосуванням коефіцієнта функціонального використання для земель, зайнятих поточним і відведених під майбутнє будівництво - 0,5 за 2014 рік.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує, зокрема, чи немає підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Статтею 99 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до положень частини другої статті 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк в шість місяців визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд зясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Відповідно до частини другої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ухвалою від 26.01.2017 дану позовну заяву залишено без руху та встановлено 20-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали. Позивачу необхідно було надати письмове обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду щодо оскарженого витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 05.03.2014 №03-10/936, та, за необхідності, клопотання про поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним адміністративним позовом, якщо такий строк було пропущено з поважних причин.

21 лютого 2017 року представник позивача подав до суду письмове обґрунтування на виконання вимог ухвали Київського окружного адміністративного суду від 26.01.2017.

Надавши оцінку доказам, суд встановив наступні обставини справи та правовідносини, які склалися між сторонами.

Як вбачається з предмету позовних вимог, позивач оскаржує витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 05.03.2014 № 03-10/936. Суд зазначає, що в матеріалах справи наявний корінець податкового повідомлення-рішення від 18.06.2014 №2161611 з доказами отримання позивачем, даного податкового повідомлення-рішення 11.07.2014. А також, відповідно до відповіді про надання інформації Управлінням Держгеокадастру у Бориспільському районі Київської області на адвокатський запит ОСОБА_2 №1 від 26.12.2016 встановлено, що 03.03.2014 гр. ОСОБА_1 зверталась до Управління Держземагентства у Бориспільському районі Київської області за наданням витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 3,0292 га, розташованої у с. Безуглівка Велико Олександрівської сільської ради, що належить гр. ОСОБА_1 відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку ЯЖ№668356. В результаті розгляду звернення було надано витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 05.03.2014 №03-10/936, де зазначено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 5588608,34 грн. (з коефіцієнтом функціонального використання 2,5). Копія вказаного витягу була додана. Тобто, гр. ОСОБА_1 була повідомлена та обізнана, щодо суті та розміру грошової оцінки земельної ділянки від 05.03.2014 №03/10/936, де зазначено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 5588608,34 грн. (з коефіцієнтом функціонального використання 2,5). Отже, 05.03.2014 та 11.07.2014 позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Разом з тим, дану позовну заяву подано до суду 25.01.2017.

Суд зазначає, що представником позивача в письмових обґрунтуваннях не заперечується факт того, що до вимоги про скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №03-10/936 від 05.03.2014 має бути застосований шестимісячний строк для оскарження, але представник позивача стверджує, що окрім даної позовної вимоги є ще три самостійні вимоги.

З даного приводу, суд зазначає, що позовна вимога позивача про визнання протиправними дії відповідача в частині застосування коефіцієнта функціонального використання для земель комерційного призначення - 2,5 при здійсненні у 2014 році розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 3,0292 га, стосується також 2014 року, як і вимога позивача про скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №03-10/936 від 05.03.2014. Тобто дії відповідача в частині застосування коефіцієнта функціонального використання для земель комерційного призначення - 2,5 були вчиненні в 2014 році, у такому випадку до даної позовної вимоги також потрібно застосовувати шестимісячний строк для оскарження.

Що стосується позовних вимог про зобов'язання відповідача провести перерахунок нормативної грошової оцінки за 2014 рік земельної ділянки площею 3,0292 га та про зобов'язання відповідача видати ОСОБА_1 новий витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 3,0292 га із застосуванням коефіцієнта функціонального використання для земель, зайнятих поточним і відведених під майбутнє будівництво - 0,5 за 2014 рік суд зазначає, що вони можуть застосовуватись лише за наявності протиправного рішення, дій чи бездіяльності, тобто є похідними від вимог про визнання протиправними дії відповідача в частині застосування коефіцієнта функціонального використання для земель комерційного призначення - 2,5 при здійсненні у 2014 році розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 3,0292 га та скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №03-10/936 від 05.03.2014. У даному разі мова ідеться про надання інформації-відповіді на адвокатський запит №1 від 26.12.2016 на ім'я Управління Дергеокадастру Бориспільського району Київської області, тобто будь яких окремих рішень, що до відмови Управління Дергеокадастру у Бориспільському районі Київської області у здійсненні перерахунку нормативної грошової оцінки з використанням коефіцієнта функціонального використання, що становить значення 0,5 винесено не було.

За таких обставин наведені у позові підстави для поновлення строку звернення до суду з даним позовом, який обчислюється з 11.07.2014, тобто з дати коли позивач отримав податкове повідомлення-рішення від 18.06.2014 №2161611, не є поважними, інших поважних причин пропуску цього строку позивачем не наведено, а судом не встановлено. Отже, суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що позов предявлено позивачем з порушенням шестимісячного строку звернення до суду, встановленого статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

Керуючись статтями 99, 100, 106, 107, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Управління Держгеокадастру Бориспільського району в Київській області про визнання протиправних дій та зобов'язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати позивачу разом з позовною заявою та доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Лиска І.Г.