Справа № 826/24638/15
Суддя: Желтобрюх І.Л.
Дата ухвалення: 2017-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

23 лютого 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючої-судді: Желтобрюх І.Л.,

суддів: Мамчура Я.С.,

Бєлової Л.В.,

при секретарі: Вітковській К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Центренерго» в особі відокремленого підрозділу Трипільської теплової електростанції на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Центренерго» в особі відокремленого підрозділу Трипільської теплової електростанції до Державної архітектурно - будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання неправомірними дій та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Центренерго» в особі відокремленого підрозділу Трипільської теплової електростанції звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної архітектурно - будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області та просило:

- визнати протиправними дії Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області при винесенні протоколу від 28.09.2015 №1-Л-З-2809/2, припису від 25.09.2015 №С-2509/1 та постанови від 13.10.2015 №З-1310/4-10/10-89/1310/06/01;

- скасувати постанову від 13.10.2015 №З-1310/4-10/10-89/1310/06/01 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 13780 грн.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 листопада 2016 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив постанову суду першої інстанції скасувати як таку, що ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права, та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити в повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що судом першої інстанції неповно з'ясовано та не доведено обставини, що мають значення для справи, а висновки, викладені ним в оскаржуваній постанові, не відповідають обставинам справи.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, які з'явилися у судове засідання, вивчивши матеріали справи, дослідивши й проаналізувавши доводи апеляційної скарги і докази на їх підтвердження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, листом від 16.09.2015 №10/10-46/1609/06/01 Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області повідомив директора Трипільської ТЕС ПАТ «Центренерго» Кравця П.П., що у відповідності до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджено постановою КМУ від 23.05.2011 №533, буде проведено позапланову перевірку достовірності даних у поданій замовником будівництва, - Трипільською ТЕС ПАТ «Центренерго», декларації про початок виконання будівельних робіт на об'єкті: «Реконструкції комерційних вузлів споживання природного газу ГРП 1, ГРП 2 Трипільської ТЕС, за адресою: вул. Промислова, 1, м. Українка, Обухівський район, Київської області».

Листом від 24.09.2015 №10-4704 ПАТ «Центренерго» Трипільська ТЕС повідомило Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про відсутність підстав проведення перевірки на підставі Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджено постановою КМ України від 23.05.2011 №533.

25 Вересня 2015 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у присутності заступника директора Трипільської ТЕС ПАТ «Центренерго» Нагорного А.П. складено Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій.

Того ж дня відповідачем було складено припис №С-2509/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано позивача допустити посадових осіб Департаменту для проведення перевірки на об'єкт будівництва: «Реконструкція комерційних вузлів споживання природного газу ГРП 1, ГРП 2 Трипільської ТЕС», за адресою: вул. Промислова, 1, м. Українка, Обухівський район, Київської області» до 08.10.2015.

28 Вересня 2015 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області складено протокол №1-Л-2809/2 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

13 Жовтня 2015 року відповідачем прийнято постанову №З-1310/4-10/10-89/1310/06/01 про накладення на позивача штрафу у розмірі 13780 грн. за порушення норм п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності».

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову суд першої інстанції виходив з того, що складання та прийняття органом архітектурно - будівельної інспекції протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності прямо передбачено чинним законодавством України у сфері містобудівної діяльності, а тому ознак протиправності не містять.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції колегія суддів виходить з такого.

Правові, економічні, соціальні та організаційні засади містобудівної діяльності в Україні спрямовані на формування повноцінного життєвого середовища, забезпечення при цьому охорони навколишнього природного оточення, раціонального природокористування та збереження культурної спадщини визначено Законом України «Про основи містобудування».

Згідно ст. 7 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Таким органом є Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Положеннями ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Зі змісту пункту 7 Порядку № 553 вбачається, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п.16, п.18 Порядку №553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності крім акта перевірки складається протокол разом з приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п. 17, п.19, п.20 Порядку №553).

Відповідно до п.21 Порядку №553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф (п.22 Порядку №553).

При цьому суд апеляційної інстанції враховує, що Постановою Кабінету Міністрів України від 05 грудня 2007 року №1396 затверджено Порядок ліцензування господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури, п. 1 якого встановлено, що цей Порядок встановлює загальні вимоги до ліцензування господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (далі - будівельна діяльність).

Виходячи з системного тлумачення зазначених положень законодавства, колегія суддів доходить висновку про те, що конкретизація в п. 1 Порядку № 553 щодо категорії складності об'єкту архітектури (IV і V) має бути врахована органом державного архітектурно-будівельного контролю лише в разі здійснення ним заходів, спрямованих виключно на дотримання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури.

Між тим, при здійсненні контролю дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, що мало місце в даному випадку, не є обов'язковою вимога щодо здійснення такого контролю лише щодо господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури IV або V категорії складності.

Іншого порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, окрім затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, який діє з 02 червня 2011 року, законодавством не передбачено.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 22.10.2015 у справі №826/8444/14.

Також колегія суддів звертає увагу, що з аналізу норм Порядку №553 та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вбачається, що підставами для недопуску посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю до проведення перевірки можуть бути: недотримання зазначеним органом порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, а саме: непред'явлення посадовими особами органу державного архітектурно - будівельного контролю перед перевіркою наказу та повідомлення про проведення перевірки, службових посвідчень, а відтак, не допуск посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю з інших підстав не буде ґрунтуватися на вимогах закону.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, припису від 25.09.2015 №С-2509/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, позивача було зобов'язано до 08.10.2015 допустити для проведення позапланової перевірки посадових осіб Департаменту на об'єкт будівництва: «Реконструкція комерційних вузлів споживання природного газу ГРП 1, ГРП 2 Трипільської ТЕС», за адресою: вул. Промислова, 1, м. Українка, Обухівський район, Київської області».

Однак, зазначеним приписом Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області вимагає повідомити про його виконання до 08 листопада 2015 року.

Протоколом №1-Л-З-2809/2 від 28.09.2015 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, розгляд справи призначено на 07.11.2015 об 15:00 год.

В зв'язку із зазначеним, довідкою Департаменту про технічну помилку №10/10-111/0510/06/01 від 05.10.2015 повідомлено Трипільську ТЕС ПАТ «Центренерго», що в приписі від 25.09.2015 допущено помилку, а саме: замість дати 08.11.2015 слід читати: 08.10.2015 та в протоколі від 28.09.2015 замість дати та часу розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності - 07.11.2015 15 год. 00 хв. слід читати: 13.10.2015 16 год. 00 хв.

Зазначена Довідка отримана Трипільською ТЕС ПАТ «Центренерго» 12.10.2015, що підтверджується матеріалами справи.

Колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції про те, що допущені Департаментом технічні помилки в складених за результатами матеріалах перевірки не призвели до настання негативних правових наслідків чи порушення прав суб'єкта містобудування, оскільки їх виправлення були направлені на адресу позивача до моменту розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, в ході судового розгляду справи позивач не заперечував, що скористався правом надання пояснень та те, що представники Трипільської ТЕС ПАТ «Центренерго» були присутні під час розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності 13.10.2015.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що під час винесення оскаржуваних протоколу, припису та постанови Департамент ДАБІ у Київській області діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стосовно позовних вимог про скасування постанови від 13.10.2015 №З-1310/4-10/10-89/1310/06/01, якою на позивача накладено штраф за порушення у сфері містобудівної діяльності, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, як недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, Трипільською ТЕС ПАТ «Центренерго» не було допущено посадових осіб Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області до проведення позапланово перевірки на об'єкт будівництва «Реконструкція комерційних вузлів споживання природного газу ГРП 1, ГРП 2 Трипільської ТЕС», за адресою: вул. Промислова, 1, м. Українка, Обухівський район, Київської області», що свідчить про правомірність накладення на позивача штрафу у розмірі десяти мінімальних заробітних плат та, як наслідок, відсутність правових підстав до визнання протиправною постанови відповідача від 13.10.2015 №З-1310/4-10/10-89/1310/06/01. Наступні дії щодо допуску правопорушення не спростовують і від відповідальності не звільняють.

Отже, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Допущення судом першої інстанції порушень норм матеріального та процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи, колегією суддів не виявлено, а тому підстав для скасування оскаржуваної постанови суду немає.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Центренерго» в особі відокремленого підрозділу Трипільської теплової електростанції залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 листопада 2016 року, - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуюча:

Судді:

Повний текст ухвали виготовлено 28 лютого 2017 року.

Головуючий суддя Желтобрюх І.Л.

Судді: Бєлова Л.В.

Мамчур Я.С