Справа № 805/2629/16-а
Суддя: Гайдар Андрій Володимирович
Дата ухвалення: 2017-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий у 1 інстанції - Троянова О.В.
Суддя-доповідач - ОСОБА_1
ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2017 року справа №805/2629/16-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд колегією в складі

головуючого судді Гайдара А.В.,

суддів Василенко Л.А.,

ОСОБА_2

при секретареві судового засідання Томах О.О.,

за участю представника відповідача 3 ОСОБА_3 (за довіреністю)

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Державної фіскальної служби України та Маріупольської обєднаної державної податкової інспекції головного управління державної фіскальної служби у Донецькій області на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 01 листопада 2016 р. у справі № 805/2629/16-а за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОНПАК СВ» до Маріупольської обєднаної державної податкової інспекції головного управління державної фіскальної служби у Донецькій області, Головного управління державної фіскальної служби у Донецькій області та Державної фіскальної служби України про визнання дій неправомірними, зобовязання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 01 листопада 2016 року у справі № 805/2629/16-а адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОНПАК СВ» задоволено, в наслідок чого визнано неправомірними дії Маріупольської обєднаної державної податкової інспекції головного управління ДФС у Донецькій області щодо неприйняття декларацій з податку на додану вартість за грудень 2014 року, січень-червень 2015 року. Зобовязано Маріупольську обєднану державну податкову інспекцію головного управління ДФС у Донецькій області (Кіровське районне у м. Донецьку відділення) прийняти декларацію з податку на додану вартість за грудень 2014 року датою її фактичного подання Товариством з обмеженою відповідальністю ДОНПАК СВ 23.05.2016 року. Зобовязано Маріупольську обєднану державну податкову інспекцію головного управління ДФС у Донецькій області прийняти декларації з податку на додану вартість за січень,лютий,березень,травень,червень 2015 року датою їх фактичного подання Товариством з обмеженою відповідальністю ДОНПАК СВ 24.05.2016 року. Зобовязано Маріупольську обєднану державну податкову інспекцію головного управління ДФС у Донецькій області відобразити показники декларацій з податку на додану вартість за грудень 2014 року, січень,лютий,березень,травень,червень 2015 року ТОВ ДОНПАК СВ () у системі електронного адміністрування податку на додану вартість щодо автоматичного збільшення реєстраційної суми ліміту реєстрації податкових накладних. Зобовязано Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість на суму, на яку ТОВ ДОНПАК СВ має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних на величину відємного значення за декларацією з податку на додану вартість за червень 2015 року у сумі 84004680грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та відобразити відповідне збільшення у витягу системи електронного адміністрування ПДВ. (арк.справи 147-154)

Відповідач-3 Державна фіскальна служба України - не погодився з постановою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати постанову суду першої інстанції, яким у задоволенні позовних вимог ТОВ «ДОНПАК СВ» стосовно зобовязання ДФС України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних на величину відємного значення за декларацією з податку на додану вартість за червень 2015 року у сумі 84004680 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування ПДВ відмовити у повному обсязі. (арк.справи 161-163)

Також, відповідач-1 Маріупольська обєднана державна податкова інспекція головного управління державної фіскальної служби у Донецькій області не погодився з постановою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив постанову суду першої інстанції скасувати, прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог позивачу в повному обсязі. (арк.справи 173-179)

В судовому засіданні представник відповідача-3 підтримала доводи своєї апеляційної скарги, просив її задовольнити та скасувати постанову суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог стосовно відповідача-3.

За правилами частини першої статті 195 КАС України перегляд судового рішення суду першої інстанції здійснюється в межах апеляційних скарг.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, думку представника відповідача-3, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила наступне.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що позивач Товариство з обмеженою відповідальністю ДОНПАК СВ є юридичною особою, включене до Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України за номером 34304375, юридична адреса: 85612, Донецька область, Марїнський район, м. Курахове, вул. Промзона, буд.64, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 13.08.2016 року (перебуває на податковому обліку в Маріупольській обєднаній державній податковій інспекції ГУ ДФС у Донецькій області та зареєстровано платником податку на додану вартість. (арк.справи 16-21). Позивач є платником податку на додану вартість з 06 квітня 2006 року та має індивідуальний податковий номер платника ПДВ - 59 (арк.справи 57).

Відповідачі Маріупольська обєднана державна податкова інспекція головного управління ДФС у Донецькій області, Головне управління ДФС у Донецькій області, Державна фіскальна служба України діють на підставі положення про Державну фіскальну службу та керуючись Податковим кодексом України.

Позивачем, засобами електронного зв'язку подані податкові декларації з податку на додану вартість: за грудень 2014 року, за січень червень 2015 року (арк.справи 42-56).

Маріупольською ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області 27 травня 2016 року направлено ТОВ ДОНПАК СВ повідомлення про відмову у прийнятті податкових декларацій з податку на додану вартість за грудень 2014р., січень, лютий, березень, квітень, травень, червень 2015року (арк.справи 102).

Встановлені обставини підтверджені матеріалами справи і не є спірними між сторонами.

Колегія суддів зазначає, що спірним у даній справі є правомірність відмови Маріупольською обєднаною державною податковою інспекцією головного управління державної фіскальної служби у Донецькій області у прийнятті податкових декларацій.

Вирішуючи адміністративну справу по суті колегія суддів зазначає, що згідно з п.49.3 ст.49 Податкового Кодексу України податкова декларація подається за вибором платника податків, якщо інше не передбачено цим Кодексом , в один із таких способів:

- особисто платником податків або уповноваженою на це особою;

- надсилається поштою з повідомленням про вручення та з описом вкладення;

- засобами електронного звязку в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису підзвітних осіб у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до п. 4.13 наказу ДПА України від 14.06.2012р. № 516 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо приймання та компютерної обробки податкової звітності платників податків в органах ДПС України податкова звітність складається та надсилається до ЦОЕЗ в електронному вигляді з накладанням ЕЦП засобами телекомунікаційного звязку без додання роздрукованих оригіналів на паперових носіях відповідно до наказу ДПА України від 10.04.2008р. №233 Про подання електронної податкової звітності.

Позивач, ТОВ ДОНПАК СВ подає податкові декларації засобами електронного звязку в електронній формі, відповідно до укладеного договору:

- за грудень 2014 року, про що свідчить квитанція , реєстраційний номер НОМЕР_1 від 23.05.2016р.; Відповідні показники: розділ 11, рядок 17 (усього податкового кредиту (сума значень рядків (10.1 + 10.2+ 11.1 + 11.2 + 11.3 + 11.4 + 12 (-/+) + 13 (-/+) + 14 (-/+) + 15 (-/+) + 16 (-/+) колонки Б) 84004680 грн.; розділ 111, рядок 19 (від'ємне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 17 рядок 9 декларації 0110 (сума рядків 14 таблиць 1-3 додатка ДС10 до декларації 0121-0123,0130) (позитивне значення ) 84004680 грн.; рядок 19.1 (з рядка 19 сума перевищення від'ємного значення над сумою , обчисленою відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації , сума, обчислена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання 84004680грн; рядок 21 (сума відємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації 0110) рядок 19 декларації 0121-0123, 0130) переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду 84004680грн; декларацію прийнято податковим органом 23.05.2016 р. о 15 год.55 хв.(арк.справи 42-44);

- звітна податкова декларація з ПДВ з додатком № 2 за січень 2015р. реєстраційний № НОМЕР_2 від 24.05.2016 з наступними показниками: розділ 111, рядок 21 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації 0110) (рядок 19 декларації 00121-0123, 0130) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) 84004680 грн.; декларацію прийнято податковим органом 24.05.2016 р. о 19 год.09 хв.(арк.справи 45-46);

- звітна податкова декларація з ПДВ за лютий 2015 року з додатком № 2 реєстраційний № НОМЕР_3 від 24.05.2016 р. з показниками: розділ 111, рядок 21 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації 0110) (рядок 19 декларації 00121-0123, 0130) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) 84004680грн; декларацію прийнято податковим органом 24.05.2016 р. о 19 год.09 хв.(арк.справи 47-48);

- звітна податкова декларація за березень 2015р. з додатком № 2 реєстраційний № НОМЕР_4 від 24.05.2016р. з показниками: розділ 111, рядок 21 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації 0110) (рядок 19 декларації 00121-0123, 0130) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) 84004680 грн.; декларацію прийнято податковим органом 24.05.2016 р. о 19 год.09 хв.(арк.справи 49-50);

- звітна податкова декларація з ПДВ з додатком № 2 за квітень 2015 року реєстраційний № НОМЕР_5 від 24.05.2016р. з показниками: розділ 111, рядок 21 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації 0110) (рядок 19 декларації 00121-0123, 0130) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) 84004680 грн.; декларацію прийнято податковим органом 24.05.2016 р. о 19 год.09 хв.(арк.справи 51-52);

- звітна податкова декларація з ПДВ з додатком № 2 за травень 2015 р. реєстраційний № від 24.05.2016р з показниками: розділ 111, рядок 21 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації 0110) (рядок 19 декларації 00121-0123, 0130) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) 84004680грн.; декларацію прийнято податковим органом 24.05.2016 р. о 19 год.09 хв.(арк.справи 53-54);

- звітна податкова декларація з ПДВ з додатком № 2 за червень 2015 року реєстраційний № НОМЕР_6 від 24.05.2016 р. з показниками: розділ 111, рядок 21 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації 0110) (рядок 19 декларації 00121-0123, 0130) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) 84004680грн. о 19 год.09 хв. (арк.справи 55-56).

В деклараціях позивачем зазначено: ТОВ ДОНПАК СВ, у графі декларація подається до: ДПІ у Кіровському р-ні м. Донецька ГУ ДФС у Дон.обл. ( найменування контролюючого органу, до якого подається звітність).

Відповідно до Квитанцій №2 про отримання податкової звітності зазначено документ доставлено до (код органу ДФС України) 565- Маріупольська ОДПІ (Кіровське р-не у м. Донецьку відділення), прийнято пакет, відправник державна фіскальна служба України, виявлені помилки-відсутні.(арк.справи 42-56).

27 травня 2016 року за вих. № 17/73/10/05-19-08-2-013 Маріупольською ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області направлено ТОВ ДОНПАК СВ повідомлення про відмову у прийнятті податкових декларацій з податку на додану вартість за грудень 2014р., січень, лютий, березень, квітень, травень, червень 2015р. Підстави відмови наступні: при проведенні перевірки наявності та достовірності заповнення всіх обовязкових реквізитів встановлено: звітність заповнена з порушенням вимог п.48.3 ст.48 Податкового кодексу України, а саме: не вірно вказана назва ДПІ куди подається податкова звітність. Податкові декларації з ПДВ надані 27.05.2016 року в паперовому вигляді не прийняті до розгляду, у звязку з тим, що звітність була раніше надана в електронному вигляді.(арк.справи 102).

Порядок складання та подання податкової декларації до органів державної податкової служби регулюється статтями 48,49 Податкового кодексу України.

Відповідно до норм діючого законодавства у разі подання платником податків до контролюючого органу податкової декларації, заповненої з порушенням вимог пунктів 48.3 та 48.4 ст.48 Податкового Кодексу України, такий контролюючий орган зобовязаний надати такому платнику податків письмове повідомлення про відмову у прийнятті його податкової декларації із зазначенням такої відмови протягом пяти робочих днів з дня її отримання (у разі отримання такої декларації, надісланої поштою або засобами електронного звязку).

Згідно з п.4.13 наказу ДПА України №516 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо приймання та компютерної обробки податкової звітності платників податків в органах ДПС України звітність приймається засобами телекомунікаційного звязку.

Адресат звітності при одержанні звітності в електронній формі від платника податків формує та направляє повідомлення про отримання звітності, що засвідчує факт і час доставки звітності до центр обробки електронних звітів. Центр обробки електронних звітів, адресат звітності здійснює приймання звітів від платників податків, після чого обробляє звіти, формує і направляє платнику податків першу квитанцію, якою засвідчує факт і час отримання звітності, та другу, якою засвідчує факт приймання /неприймання звіту адресатом звітності за місцем обліку платника.

Відповідно до п.4.13.6 наказу ДПА № 516 у разі подання платником податків звітності в електронному вигляді засобами телекомунікаційного звязку до центр обробки електронних звітів останній: формує повідомлення платнику податків про отримання електронного звіту центр обробки електронних звітів;перевіряє цілісність та відповідність транспортного повідомлення уніфікованому формату; розшифровує електронний звіт;перевіряє чинність та достовірність накладених на звіт електронний цифровий підпис;перевіряє відповідність формату (стандарту) електронному звіту;перевіряє заповнення обовязкових реквізитів електронного звіту, які є обовязковими для звітів на паперових носіях, що забезпечується відповідними алгоритмами контролю при прийманні звітів через центр обробки електронних звітів; формує першу квитанцію, завіряє своїм електронний цифровий підпис та направляє платникові податків. У зазначеній квитанції у текстовому форматі вказуються реквізити одержаного електронного звіту, відповідність формату електронного звіту, результати перевірки електронний цифровий підпис та арифметично-логічної перевірки, реєстраційний номер ,дата та час одержання електронного звіту і дані про відправника квитанції. Другий примірник квитанції зберігається у центр обробки електронних звітів; імпортує дані електронного звіту, за яким відправлено платнику податків першу квитанцію, до бази даних Адресат звітності; завіряє електронний звіт платника податків власним електронний цифровий підпис, шифрує та передає до відповідних органів АЗ за місцем обліку підписувача; завіряє власним електронний цифровий підпис другу квитанцію, отриману від відповідних органів адресата звітності за місцем обліку платника податків, шифрує та передає її субєкту звітності.

Подання електронної звітності до органів ДФС України врегульоване наказом Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 № 233 Про подання електронної звітності, яким затверджено Інструкцію з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного звязку.

Відповідно до п.1 зазначеної Інструкції квитанція про одержання податкового документу в електронному вигляді (далі-перша квитанція) - електронний документ, що формується програмним забезпеченням органів ДПС та засвідчує факт і час одержання податкового документа в електронному вигляді; квитанція про приймання податкового в електронному вигляді (далі-друга квитанція) - електронний документ, що формується програмним забезпеченням органів ДПС та засвідчує факт та час приймання (неприймання) податкового документа в електронному вигляді у базу даних органів ДПС.

Згідно з п.7.4 перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС засобами телекомунікаційного звязку. Ця квитанція надсилається органами ДПС на електронну адресу платника податків, з якої було надіслано податкову звітність. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС. Якщо на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним.

Відповідно до п.7.5 підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС є друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, в якій визначається реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки електронний цифровий підпис ,інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції. На цю квитанцію накладається електронний цифровий підпис органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного звязку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС.

Якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається електронний цифровий підпис органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного звязку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС.

Колегія суддів звертає увагу, що саме друга квитанція є тим документом, у якому у відповідності до п.49.11 ст.49 ПК України орган ДФС України вказує про відмову у прийнятті податкової звітності та зазначає причини такої відмови.

Разом з тим, судами як першої, так і апеляційної інстанцій встановлено, що відповідач-1 не формував та не направляв позивачу квитанції №2 про відмову у прийнятті податкових декларацій.

Відповідно до вимог статті 49 Податкового кодексу України, визначено порядок подання податкової декларації до контролюючих органів. Так, п.49.1. передбачено, що податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.

Пунктом 49.2 визначено, що платник податків зобовязаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають обєкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є.

Пункт 49.3 передбачає, що податкова декларація подається за вибором платника податків, якщо інше не передбачено цим Кодексом, в один із таких способів: а) особисто платником податків або уповноваженою на це особою; б) надсилається поштою з повідомленням про вручення та з описом вкладення; в) засобами електронного зв'язку в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису підзвітних осіб у порядку, визначеному законодавством.

Пунктом 49.5 визначено, що у разі надсилання податкової декларації поштою, платник податку зобов'язаний здійснити таке відправлення на адресу відповідного контролюючого органу не пізніше ніж за пять днів до закінчення граничного строку подання податкової декларації, визначеного цією статтею, а при поданні податкової звітності в електронній формі, - не пізніше закінчення останньої години дня, в якому спливає такий граничний строк.

Пункт 49.8 вказує на те, що прийняття податкової декларації є обов'язком контролюючого органу. Під час прийняття податкової декларації уповноважена посадова особа контролюючого органу, в якому перебуває на обліку платник податків, зобов'язана перевірити наявність та достовірність заповнення всіх обов'язкових реквізитів, передбачених пунктами 48.3 та 48.4 статті 48 цього Кодексу. Інші показники, зазначені в податковій декларації платника податків, до її прийняття перевірці не підлягають.

Пунктом 49.9 передбачено, що за умови дотримання платником податків вимог цієї статті посадова особа контролюючого органу, в якому перебуває на обліку платник податків, зобов'язана зареєструвати податкову декларацію платника датою її фактичного отримання контролюючим органом.

За умови дотримання вимог, встановлених статтями 48 і 49 Кодексу податкова декларація, надана платником, також вважається прийнятою: за наявності на всіх аркушах, з яких складається податкова декларація та, за бажанням платника податків, на її копії, відмітки (штампу) контролюючого органу, яким отримана податкова декларація, із зазначенням дати її отримання, або квитанції про отримання податкової декларації у разі її подання засобами електронного зв'язку, або поштового повідомлення з відміткою про вручення контролюючому органу, у разі надсилання податкової декларації поштою; у разі, якщо контролюючий орган із дотриманням вимог пункту 49.11 цієї статті не надає платнику податків повідомлення про відмову у прийнятті податкової декларації або у випадках, визначених цим пунктом, не надсилає його платнику податків у встановлений цією статтею строк.

Відмова посадової особи контролюючого органу прийняти податкову декларацію з будь-яких причин, не визначених цією статтею, у тому числі висунення будь-яких не визначених цією статтею передумов щодо такого прийняття (включаючи зміну показників такої податкової декларації, зменшення або скасування від'ємного значення об'єктів оподаткування, сум бюджетних відшкодувань, незаконного збільшення податкових зобов'язань тощо) забороняється.

Відповідно до пункту 49.11 у разі подання платником податків до контролюючого органу податкової декларації, заповненої з порушенням вимог пунктів 48.3 та 48.4 статті 48 цього Кодексу, такий контролюючий орган зобов'язаний надати такому платнику податків письмове повідомлення про відмову у прийнятті його податкової декларації із зазначенням причин такої відмови: у разі отримання такої податкової декларації, надісланої поштою або засобами електронного зв'язку, - протягом п'яти робочих днів з дня її отримання; у разі отримання такої податкової декларації особисто від платника податку або його представника - протягом трьох робочих днів з дня її отримання.

Відповідно до пункту 49.12. у разі отримання відмови контролюючого органу у прийнятті податкової декларації платник податків має право: подати податкову декларацію та сплатити штраф у разі порушення строку її подання; оскаржити рішення контролюючого органу у порядку, передбаченому статтею 56 цього Кодексу.

Пункт 49.13 визначає, що у разі якщо в установленому законодавством порядку буде встановлено факт неправомірної відмови контролюючим органом (посадовою особою) у прийнятті податкової декларації, остання вважається прийнятою у день її фактичного отримання контролюючим органом.

Пунктом 49.15, передбачено, що податкова декларація, надіслана платником податків або його представником поштою або засобами електронного зв'язку, вважається неподаною за умови її заповнення з порушенням норм пунктів 48.3 і 48.4 статті 48 цього Кодексу та надсилання контролюючим органом платнику податків письмової відмови у прийнятті його податкової декларації.

Отже, з огляду на те, що контролюючим органом видані квитанції № 2, без зазначення причини відмови у прийнятті, податкові декларації грудень 2014 р., січень-червень 2015 року з податку на додану вартість вважаються прийнятими.

Крім того, реорганізацію деяких територіальних органів ДФС у Донецькій області розпочато на підставі відповідного Наказу №160 від 24.02.2016 року. Відповідно до п.15 зазначеного Наказу реорганізовується Державна податкова інспекція у Кіровському районі м. Донецька головного управління ДФС у Донецькій області шляхом приєднання до Маріупольської обєднаної державної податкової інспекції головного управління ДФС у Донецькій області. На час розгляду справи, діяльність ДПІ у Кіровському районі м. Донецька ГУ ДФС у Донецькій області не припинено, не є ліквідованою, реорганізація не завершена, ДПІ не виключена з Єдиного Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Тобто, колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що реорганізація податкового органу, де в свій час знаходився на обліку позивач, не повинна впливати та порушувати інтереси субєкта господарювання, та ще раз звертає увагу, що податкова звітність надійшла до контролюючого органу, на якого в ході проведеної реорганізації покладено виконання обовязків ДПІ у Кіровському районі м. Донецька ГУ ДФС у Донецькій області.

Таким чином, колегія суддів, дійшла висновку, що контролюючий орган діяв не у спосіб передбачений діючим законодавством, чим порушив права та інтереси позивача.

Щодо позовних вимог про зобов'язання Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість на суму, на яку ТОВ ДОНПАК СВ має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних на величину відємного значення за декларацією з податку на додану вартість за червень 2015 року у сумі 84004680 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та відобразити відповідне збільшення у витягу системи електронного адміністрування ПДВ, колегія суддів зазначає наступне.

З 1 січня 2015 року набрав чинності Закон України від 28 грудня 2014 року №71-VIII Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи, яким запроваджено нові правила функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Так, система електронного адміністрування податку на додану вартість запроваджена поетапно відповідно до пункту 35 підрозділу 2 розділу Податкового кодексу України: з 1 січня до 1 липня 2015 року - у тестовому режимі; з 1 липня 2015 року - на постійній основі.

Основні принципи функціонування системи електронного адміністрування ПДВ визначено статтею 200-1 розділу V Податкового Кодексу України.

Відповідно до пункту 200-1.1 ст. 200-1 Податкового кодексу України (в редакції станом на 29.07.2015, зі змінами, внесеними Законом №643) система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

При цьому, пунктом 34 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України (в редакції Закону № 643, який набрав чинності 29.07.2015) встановлено, що станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових: загальної суми податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в ЄРПН, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; загальної суми податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та загальної суми податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України; що були сформовані починаючи з 1 липня 2015 року.

Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом, зокрема:

4) до 31 липня 2015 року для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року).

Відповідно до пункту 200-1.5 статті 200-1 Податкового кодексу України кошти з електронного рахунка платника ПДВ перераховуються Казначейством в автоматичному режимі виключно до: державного бюджету; на рахунок, відкритий у банку та/або органі Казначейства сільськогосподарськими підприємствами - суб'єктами спеціального режиму оподаткування, визначений статтею 209 Податкового кодексу України, для акумулювання сум податку, що нараховуються на вартість поставлених ними сільськогосподарських товарів (послуг), у порядку, передбаченому статтею 209 Податкового кодексу України; на поточний рахунок платника податку за його заявою у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов'язань.

Протягом дії системи електронного адміністрування ПДВ у тестовому режимі платники податку самостійно зараховують на такі електронні рахунки кошти з власних поточних рахунків, відкритих у банківських установах, у сумах, необхідних для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань з цього податку, задекларованих ними в податковій звітності з ПДВ.

З 1 липня 2015 року на рахунки в системі електронного адміністрування ПДВ платники податку зараховують також кошти у сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України та надає право для реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування.

Крім того, 30.07.2015 року ДФС України на своєму офіційному сайті оприлюднила план заходів ДФС для забезпечення реалізації норм Закону України Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість від 16.07.2015 № 643-VIII з удосконалення СЕА, в розділі ІІІ якого передбачено обнуління показників та перерахунок суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), для зареєстрованих платників податку, зокрема: з 00 годин 00 хвилин 3 серпня 2015 року (на початок третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643) ДФС буде проведено обнуління суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН ("СУМА"Накл), сформовану відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 та пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та значення усіх її складових, визначених Податковим кодексом України, крім показників "СУМА"НаклОтр, "СУМА"Митн та "СУМА"НаклВид, що були сформовані, починаючи з 1 липня 2015 року; протягом 3 серпня 2015 року (третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643) сума "СУМА"Накл зареєстрованим платникам податку збільшиться на:

- суму від'ємного значення податку, непогашеного станом на 01.07.2015 та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року;

- на кінець третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643 сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН ("СУМА"Накл), буде обрахована на підставі оновлених значень усіх її складових та інших показників, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України.

При цьому, планом заходів окремо зазначено, що у зв'язку із переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ в штатний режим:

- починаючи з 04 серпня 2015 року реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування, складених до 1 липня 2015 року, здійснюватиметься без обмеження сумою "СУМА"Накл.

Згідно повідомлення прес-служби ДФС України від 05.08.2016, опублікованого на офіційному веб-порталі ДФС України - ДФС України до 10 серпня 2015 року зобов'язувалась забезпечити збільшення зареєстрованим платникам податку сума УНакл на суму від'ємного значення, непогашеного станом на 01.07.2015 року та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року, що була надана платниками до 31 липня 2015 року.

Таким чином, протягом серпня 2015 року Державна фіскальна служба України у зв'язку з переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ у штатний режим зобов'язана була автоматично збільшити значення суми податку, на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 24), та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду (рядок 31), що зазначене у податковій звітності з податку на додану вартість за червень 2015 року.

Тобто, всі непогашені залишки ПДВ, відображені у рядках 24 та 31 декларації з ПДВ за червень 2015 року, без проведення перевірок, автоматично, в силу їх заповнення, підлягають врахуванню у збільшення реєстраційної суми (УНакл).

Виходячи з системного аналізу наведених вище положень вбачається, що у зв'язку з набранням 29.07.2015 року чинності Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість, яким зазначені положення Податкового кодексу України були викладені в наведеній редакції, всім зареєстрованим в системі електронного адміністрування податку на додану вартість платникам податків, в тому числі й позивачу, було обнулено значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому встановлено, що для обрахунку суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних можуть використовуватись документи, перелік яких є чітко визначеним (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року.

Відповідно до пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України, у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, які дорівнюють 1095 днів) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов'язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Як зясовано в судовому засіданні в суді першої інстанції та не заперечувалось представником відповідача 3, позивачем сплачені штрафні санкції за несвоєчасне подання податкової звітності.

Таким чином, позивач надіслав податкову декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року в строки, визначені статтями 50, 102 Податкового кодексу України.

Як зясовано у судовому засіданні в суді першої та апеляційної інстанцій, після обнуління показників в СЕА не відбулося автоматичне збільшення позивачу значення реєстраційної суми відповідно до положень підп.4 п. 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України на суму від'ємного значення, що була відображена позивачем в рядку 24 згідно податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року.

Порядок електронного адміністрування ПДВ затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №569 Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість.

Так, зі змісту норми п.10 Порядку №569 Державна фіскальна служба України: 1) обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі; 2) оприлюднює на офіційному веб-сайті алгоритми обрахунку показників формули обчислення зазначеної суми та джерела їх формування.

Колегія судів погоджує висновок суду першої інстанції, що система електронного адміністрування ПДВ організована на централізованому рівні ДФС України, на цьому ж рівні відбувається і автоматичне обчислення реєстраційної суми щоразу при зміні значення будь-якого з показників формули.

Внаслідок вказаної вище неправомірної бездіяльності ДФС України позивач, яким виконано всі умови, додержання яких вимагається для реалізації права на збільшення в СЕА реєстраційної суми відповідно до п. 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України (в редакції закону № 643), опинився в нерівному (гіршому) становищі порівняно з іншими платниками податку за наявності аналогічних умов.

Тобто, враховуючи, що податкова декларація з податку на додану вартість за червень 2015 року прийнята 24 травня 2016 року Маріупольською ОДПІ, про що свідчить друга квитанція, колегія суддів дійшла висновку, що в порушення приведених норм чинного податкового законодавства відповідачем не зараховано вказану суму до суми відємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту з ПДВ та відповідно не збільшено суму податку за червень 2015 рік, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Крім того, не приведення даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість у відповідність з показниками податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року грубо порушує права ТОВ ДОНПАК СВ, зокрема, право мирно володіти своїм майном та не узгоджується із закріпленими в Україні, як у правовій державі, принципами юридичної визначеності та законних (легітимних) очікувань.

Так, відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Конвенція, залишаючи за державною владою велику свободу відносно рішень в сфері економічної та соціальної політики, підтверджує, що таке вручання в гарантовані права не буде повільним.

Мирне володіння означає, що порушення принципу, встановленого у першому реченні, може мати місце і за відсутності прямого або фізичного втручання у право власності. Так, наприклад, порушення може мати форму позбавлення можливості використати власність, ненадання дозволів, або інших форм перешкоджання реалізації права власності, що є наслідком застосування законодавства або заходів органів державної влади /рішення Європейського суду у справі Wiggins v. Unated Kingdom Appl. 7456/76 (1976)/.

Європейським судом з прав людини у справах Інтерсплав проти України (2007 рік, заява № 803/02), Булвес АД проти Болгарії (2009 рік, заява № 3991/03) і Бізнес Супорт Центр проти Болгарії (2010 рік, заява № 6689/03) було зазначено, що затримки у відшкодуванні ПДВ можна вважати втручанням у право на мирне володіння своїм майном, а постійні затримки відшкодування і компенсації у поєднанні із відсутністю ефективних засобів запобігання або припинення такої адміністративної практики, так само як і стан невизначеності щодо часу повернення коштів, порушує "справедливий баланс" між вимогами публічного інтересу та захистом права на мирне володіння майном.

Така позиція Європейського суду з прав людини свідчить на користь висновку, що в контексті податкових спорів позбавлення права отримати податкову вигоду (податковий кредит чи бюджетне відшкодування ПДВ) розглядається як позбавлення власності.

Таким чином, створення перешкод чи встановлення обмежень, що не ґрунтуються на вимогах закону у праві вільно розпоряджатись накопиченим за наслідками розрахунків з бюджетом від'ємним значенням з податку на додану вартість є формою втручанням у право на мирне володіння своїм майном.

Бездіяльність Державної фіскальної служби України щодо виконання покладених на неї функцій як адміністратора системи електронного адміністрування ПДВ створює ситуацію, за якої підприємство за наявності значної суми переплати з податку на додану вартість позбавлене фактичної можливості розпоряджатися власними активами, зобов'язано нести додаткові та необґрунтовані витрати по сплаті податку, створює реальну загрозу накладення на підприємство санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.

Таким чином, колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що позовні вимоги ТОВ ДОНПАК СВ документально підтверджені та обґрунтовані, базуються на положеннях чинного законодавства, отже підлягають задоволенню.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною ОСОБА_2 України.

З огляду на вищевикладене колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо задоволення позовних вимог.

Таким чином, колегія суддів вважає, що в межах апеляційних скарг порушень судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при вирішенні цієї справи не допущено. Правова оцінка обставин у справі дана правильно, а тому апеляційні скарги задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 195,196, 200, 205, 206, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ :

Апеляційні скарги Державної фіскальної служби України та Маріупольської обєднаної державної податкової інспекції головного управління державної фіскальної служби у Донецькій області на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 01 листопада 2016 р. у справі № 805/2629/16-а залишити без задоволення.

Постанову Донецького окружного адміністративного суду від 01 листопада 2016 р. у справі № 805/2629/16-а - залишити без змін.

Вступна та резолютивна частини ухвали складені у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 28 лютого 2017 року. Повний текст ухвали складений та підписаний колегією суддів протягом пяти днів.

Ухвала суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий суддя: А.В. Гайдар

Судді: Л.А.Василенко

ОСОБА_2