Справа № 810/2991/16
Суддя: Глущенко Я.Б.
Дата ухвалення: 2017-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/2991/16 Головуючий у 1-й інстанції: Кушнова А.О.
Суддя-доповідач: Глущенко Я.Б.
ПОСТАНОВА

Іменем України

28 лютого 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Глущенко Я.Б.,

суддів Кузьмишиної О.М., Пилипенко О.Є.,

секретаря Понсе Кашоіда О.,

за участю:

представника позивача: Василюка І.С.,

представника відповідача: Падуна Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Карамелія» до Київської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару, картки відмови у митному оформленні, за апеляційною скаргою Київської митниці Державної фіскальної служби на постанову Київського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2016 року, -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «Карамелія» звернулося у суд із позовом до Київської митниці Державної фіскальної служби, у якому просило визнати протиправними та скасувати рішення про визначення коду товару від 11.03.2016 №кт-123-2016, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 24.03.2016 №125140001/2016/00175.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2016 року позов задоволено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати постанову суду та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а постанова суду - скасуванню, з таких підстав.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що товаром, котрий підлягав ввезенню ТОВ «Карамелія» на митну територію України з Російської Федерації, була саме крупа гречана ядриця, що швидко розварюється, сорт перший, обрушена, з кодом товару згідно з УКТЗЕД-, встановлені постановою №1147 обмеження на яку на час проведення митного оформлення не поширювались.

Проте, з таким висновком суду не можна погодитися.

Колегією суддів установлено, що 08.02.2016 року до відділу митного оформлення № 1 митного поста «Вишневе» Київської митниці ДФС (Києво-Святошинський р-н, с. Софіївська Борщагівка, вул. Чорновола, 46А) ТОВ «Карамелія» подано митну декларацію типу «ІМ40ДЕ» №125140001/2016/601358.

Відповідно до графи 31 МД №125140001/2016/601358 заявлено товар «зерно злаків (гречихи): крупа гречана ядриця, що швидко розварюється, сорт перший, обрушена.». Вид обробки зерна: повітряна очистка, сушка, вологість 13,2%. Дата виготовлення 01/2016 р. Термін зберігання 20 місяців. Упаковано в п/п мішки по 50 кг. Виробник: ТОВ «Курскзернопром», код товару згідно УКТЗЕД-.

За результатами митного огляду товару, задекларованого за ЕМД №125140001/2016/601358, через сумніви у правильності обраних позивачем кодів, відповідачем відібрані проби товарів для проведення їх аналізу (експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для їх класифікації згідно з УКТЗЕД.

У подальшому такі проби товарів направлені відповідачем до Спеціалізованої лабораторії експертизи та досліджень ДФС шляхом оформлення запиту від 11.02.2016 №1298/2/10-70-25-43 про проведення досліджень відібраних проб (зразків) товарів.

Після отримання висновків експертних досліджень відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару від 11.03.2016 № КТ-123-2016, яким заявлений у вантажній митній декларації товар класифіковано за кодом УКТЗЕД - .

У подальшому позивачу відмовлено в митному оформленні та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 24.03.2016 № 125140001/2016/00175.

Не погоджуючись із таким рішенням відповідача, позивач звернувся у суд.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 1 Закону України «Про Митний тариф України» митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з УКТЗЕД, складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Згідно до ст. 69 Митного кодексу України (далі - МК України) товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв'язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 (далі - Порядок №428).

Пунктом 3 Порядку №428 передбачено, що УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Відповідно до п. 12 Порядку №428 пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

Судом встановлено, що на час прийняття спірних рішень пояснення до УКТЗЕД були затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401.

Порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов'язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД визначено Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02 липня 2012 року за №1085/21397 (далі - Порядок №650).

Відповідно до п. 1 розділу III Порядку №650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Митного кодексу України.

Згідно з положеннями п. 3 розділу ІІІ Порядку №650 рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов'язків до ПМО чи митного поста, рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП.

У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття рішення.

Згідно з п. 4 розділу ІІІ Порядку №650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС.

При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у попередньому рішенні про класифікацію товару згідно з УКТЗЕД (далі ПРК), у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

У відповідності до п. 9 розділу ІІІ Порядку №650, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Приймаючи оскаржуване рішення про визначення коду товару та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митний орган виходив з того, що за результатами контрольно-перевірочних заходів встановлено, що з Російської Федерації через митний кордон України під виглядом товару - гречка обрушена (код товару за УКТЗЕД -) на митну територію України ввезено товар - гречка лущена (код УКТЗЕД -), який заборонено до ввезення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1147 «Про заборону ввезення на митну територію України товарів, що походять з Російської Федерації».

Колегія суддів вважає зазначене рішення митного органу обґрунтованим та таким, що прийняте відповідно до вимог чинного законодавства, з огляду на наступне.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 №1147 «Про заборону ввезення на митну територію України товарів, що походять з Російської Федерації» (в чинній на час митного оформлення позивачем спірного товару редакції) (далі постанова №1147), у зв'язку з введенням Урядом Російської Федерації в дію рішення щодо заборони ввезення на митну територію Російської Федерації товарів сільськогосподарського призначення, продукції та сировини, що походять з України, що завдає значної шкоди та обмежує реалізацію законних прав та інтересів суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності України, та відповідно до частини 11 статті 29 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» Кабінетом Міністрів України заборонено до 5 серпня 2016 року ввезення на митну територію України товарів, що походять з Російської Федерації, за переліком згідно з додатком, зокрема, лущене, різане або нерізане чи подрібнене або неподрібнене зерно - код згідно з УКТЗЕД 1104 29 17 00.

Матеріалами справи підтверджується, що під час розмитнення імпортованого товару ТОВ «Карамелія» до ВМО №1 на підтвердження попередньо визначеного у декларації коду УКТЗЕД - та характеристик цього товару надано наступні документи: міжнародну товарно-транспортну накладну А № 0020504 (товар - крупа гречана ядриця, код ТНЗЕД тобто обрушена); сертифікат якості від 27.01.2016 № 1774213 (товар крупа гречана ядриця, що швидко розварюється, код ТНЗЕД ); сертифікат про походження товару № 4598753, оригінал № (товар крупа гречана ядриця, що швидко розварюється, 1 сорт, ГОСТ Р 55290-2012); фітосанітарний сертифікат № 70116069 (товар крупа гречана ядриця, що швидко розварюється; висновок фітосанітарної експертизи Державної ветеринарної та фітосанітарної служби України, центральної фітосанітарної лабораторії від 05.02.2016 № ЦЛ1/001325-І (товар крупа гречана обрушена (1104); митну декларацію країни відправлення № 10101070/030216/0000021 (товар - «крупа, получаемая из обрушеного зерна гречихи: крупа гречневая ядрица быстроразваривающаяся -22 т, сорт первый, ГОСТ Р55290-2012»); рахунок-фактуру від 02.02.2016 № 00000152 (товар крупа гречана ядриця, що швидко розварюється, ГОСТ Р 55290-2012, перший сорт).

За результатами проведення експертизи Спеціалізованою лабораторією складено висновок від 26.02.2016 року №138.

За результатами лабораторних досліджень встановлено, що проба, яка має вигляд цілих ядер гречки, являє собою зерно зернових культур (а саме - гречки), вироблене з пропареного зерна шляхом відділення ядра від плодових оболонок.

За зовнішнім виглядом та, виходячи зі способу отримання круп та крупок у розумінні примітки 3 до групи 11 УКТЗЕД, проба не відповідає термінам «крупа» та «крупка» товарної позиції 1103 УКТЗЕД. Результати досліджень проби не протирічать опису товару у гр. 31 МД від 08.02.2016 №125140001/2016/601358 в частині належності до зерна зернових культур (гречки) швидкорозварюваної (отриманої з пропареного зерна).

Також, у висновку зазначено, що в УКТЗЕД терміни «зерно лущене» та «зерно обрушене» визначені неоднозначно, так як у відповідності з поясненнями до товарної позиції 1104 УКТЗЕД лущеним є зерно, у якого частково або повністю видалений перикарпій («зерно, що лущене або піддане будь-якій іншій обробці для часткового або повного видалення перикарпію (тобто тонкого шару під плівкою)», а обрушеним є зерно, з якого майже цілком вилучений перикарпій, воно більш закруглено з кінців.

У відповідності з Митним тарифом України, який є додатком до Закону України від 19.09.2013 №584-VI «Про митний тариф України», зазначено, якщо в УКТЗЕД, складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, то за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

У зв'язку із чим, експерти прийшли до висновку, що крупу гречану швидкорозварювану слід розглядати як «Hulled (shelled or husked), оr not sliced or kibbled» згідно з деталізацією товарної підпозиції 1104 29 Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (EN), що відповідає опису «лущене, різане або нерізане чи подрібнене або неподрібнене» у межах товарної підпозиції 1104 29 УКТЗЕД (без подальшого підтвердження останніх чисел 1700 чи 3000).

В судовому засіданні суду першої інстанції було допитано у якості свідка ОСОБА_4, експерта Управління експертиз та дослідження харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Спеціалізованої лабораторії з питань експертиз та досліджень ДФС, яка безпосередньо здійснювала дослідження зразків імпортованого ТОВ «Карамелія» товару.

Остання зазначила, що у Комбінованій номенклатурі Європейського Союзу (EN) товарній категорії 1104 29 17 відповідає опис «hulled (shelled or husked)...». У перекладі з англійської мови «hull» означає «лушпиння, плівка (зерна), шкаралупа, шкірка, лущити, обрушувати, обдирати, знімати шкірку»; «hulled» - «лущений, обрушений, очищений від шкірки», у зв'язку із чим, поняття «лущений» та «обрушений» є синонімічними.

Колегія суддів вважає, що вказані покази свідка заслуговують на увагу, позаяк, у суду апеляційної інстанції не виникає сумнівів щодо компетентності та кваліфікації ОСОБА_4 як спеціаліста у даній галузі.

При цьому, колегія суддів вважає, що місцевий суд безпідставно не погодився із зазначеним висновком щодо синонімічності вказаних вище понять, ураховуючи наступне.

Відповідно до пунктів 3, 4 пояснень до товарної позиції 1104 УКТЗЕД лущеним є зерно, у якого частково або повністю видалений перикарпій (тобто, тонкий шар під плівкою) (зерно, що лущене або піддане будь-якій іншій обробці для часткового або повного видалення перикарпію), а обрушене зерно (переважно ячмінь), це зерно, з якого майже цілком вилучений перикарпій; воно більш закруглено з кінців. Тобто, в УКТЗЕД ці поняття синонімічні.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 67 Митного кодексу України УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

За визначенням, наведеним у п. а) ст. 1 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів 1983 р., договірною стороною якої є Україна, під Гармонізованою системою опису та кодування товарів розуміється Номенклатура, що включає в себе товарні позиції, субпозиції і належні до них цифрові коди, примітки до розділів, груп і субпозицій, а також основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи.

У Комбінованій номенклатурі Європейського союзу (EN) товарній категорії 11042917 відповідає опис «hulled (shelled or husked)…», що в перекладі означає «лущений, обрушений, очищений від шкірки», а товарній категорії 11042930 відповідає опис «реагledі», дослівний переклад відсутній, «реагl» означає «перлова крупа, переробляти ячмінь у перлову крупу».

У відповідності з Митним тарифом України, який є додатком до Закону України «Про Митний тариф України», якщо в УКТЗЕД, складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, то за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Таким чином, ураховуючи технологію виробництва гречаної крупи швидкорозварюваної, товар, який позивачем ввезено на митну територію України під УКТЗЕД необхідно розглядати як «hulled (shelled or husked), whether or not sliced or kibbled» згідно із деталізацією товарної підпозиції 1104 29 Комбінованої номенклатури Європейського союзу, що відповідає опису «лущене, різане або нерізане чи подрібнене або не подрібнене» у межах товарної підпозиції 1104 29 УКТЗЕД.

Відповідно до п. 1 розділу 1 ДСТУ 2422-94 зерно - це однонасінневі плоди злакових культур, які використовуються для харчових, кормових і технічних потреб.

У п. 43 розділу 2 поняття обрушеного зерна визначено, як зерно з видаленими повністю або частково оболонками при обмолоті та інших механічних діях.

Згідно із п.п. 133-135, 140 ДСТУ 2629-94 для виробництва крупи гречаної-ядриці швидкорозварюваної не застосовується операція обмолоту зерна та не застосовуються виключно інші механічні дії, а воно піддається попередній обробці: водотепловому обробленню, пропарюванню, сушінню та охолодженню і лише потім механічним діям - лущенню. При цьому, термін «лущення» у ДСТУ 2422-94 не використовується.

За п. 1 підрозділу 1.1 розділу 1 ДСТУ 2629-94 круп'яні культури - це сільськогосподарські рослини, із зерна яких виробляють крупи. До них належать просо, рис, сорго, чумиза і гречка.

Відповідно до п. 12 підрозділу 1.2 розділу 1 ДСТУ 2629-94 крупа неподрібнена - це продукт (рис шліфований і полірований, пшоно, ядриця, крупи вівсяні неподрібнені, горох цілий), одержаний в результаті лущення і наступного оброблення ядра шліфуванням, поліруванням (крім гречки-ядриці). Тобто, гречку-ядрицю одержують в результаті лущення без наступного оброблення ядра (шліфування та полірування).

Згідно із п. 18 ДСТУ 2629-94 гречана крупа ядриця - це продукт, одержаний із цілого і надколеного ядра гречки, що не проходить крізь сито з отворами 1,6x20 мм, а ядрицю швидкорозварювану виготовляють із пропареного зерна шляхом відокремлення ядра від плодових оболонок (п. 35 ДСТУ 2629-94).

Пунктом 140 розділу З ДСТУ 2629-94 передбачено, що лущення зерна круп 'яних культур - це технологічна операція видалення з поверхні зерна круп'яних культур квіткових, плодових і насіннєвих оболонок.

При цьому, термін «обрушення» в ДСТУ 2629-94 не використовується.

Таким чином, із наведених положень ДСТУ убачається, що відокремлення ядра від плодових оболонок у круп'яної культури гречки здійснюється саме шляхом лущення.

Колегія суддів не приймає до уваги лист ТОВ «Курськзернопром» від 28.10.2016 № 052, у якому зазначено, що лущене це сухе зерно, а обрушене - пропарене з огляду на те, що описані в даному листі технологічні процеси та використані поняття не узгоджуються із тими, що визначені ДСТУ стосовно гречки ядриці.

Колегія суддів звертає увагу на те, що під час проведення експертизи Спеціалізованою лабораторією, якою складено висновок від 26.02.2016 року №138, установлено, що: «згідно літературних даних [7-9] технологія виготовлення гречаної крупи передбачає гідротермічну обробку зерна шляхом пропарювання при температурі вище 100° С під тиском, внаслідок чого зерно зволожується та прогрівається, ядро пластифікується та ущільнюється (внаслідок часткової клейстеризації крохмалю та денатурації білків), стає менш крихким. Наступне висушування та охолодження після пропарювання зерна сприяє кращому відокремленню ядер від плодових оболонок під час лущення. Перед лущенням гречку сортують за крупністю зерен. Вирівняні за крупністю партії подаються на вальцедекові верстати, де проводиться лущення. Потім продукти лущення сортують на розсівах; відбувається розділення на ядрицю та проділ, які після провіювання направляються на вибій (пакування та фасування)».

Отже, для отримання крупи гречаної, з огляду на крихкість її ядра, процесу лущення передують процеси пропарювання, висушування та охолодження, що узгоджується із розділом 3 «Технологія круп'яного виробництва» ДСТУ 2629-94, де зазначено, що етапу лущення зерна круп'яних культур (п. 140), передує очищення (п. 131), водотеплове оброблення та пропарювання (пункт 133, 134), сушіння та охолодження (пункти 135, 136), сортування зерна і продуктів його переробки (п. 139), а після лущення щодо певних круп'яних культур допускається ще й шліфування (п. 143), полірування (п. 145), глазурування (п. 146) тощо.

Таким чином, колегія суддів дійшла до висновку, що рішення відповідача щодо зміни заявленого коду товару з УКТЗЕД (зерно обрушене) на УКТЗЕД (зерно лущене), є обгрунтованим.

Окрім того, колегія суддів ураховує, що постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 вересня 2016 року у справі №359/4980/16-п, яка залишена без змін постановою Апеляційного суду Київської області від 11 листопада 2016 року, встановлено вину директора ТОВ «Карамелія» ОСОБА_5 у вчиненні порушення митних правил за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України, а саме: вчинення дій, спрямованих на переміщення товарів, які заборонені до ввезення на територію України, шляхом надання одному товару вигляду іншого.

Відповідно до ч. 1ст. 72 КАС України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Також, судова колегія звертає увагу на те, що у період з 24.11.2015 р. по 29.12.2015 р. ТОВ «Карамелія» здійснювало імпортні поставки товару «крупа гречана ядриця» з Російської Федерації, у тому числі від ТОВ «Курськзернопром», який заявлявся до митного оформлення за кодом згідно з УКТЗЕД (митні декларації № 125130003/2015/520271 від 29.12.2015; №125130003/2015/520269 від 29.12.2015; №125130003/2015/520228 від 28.12.2015; №125130003/2015/520227 від 28.12.2015; №125130003/2015/520088 від 25.12.2015; №125130003/2015/511422 від 01.12.2015; №125130003/2015/511421 від 01.12.2015; №125130003/2015/511420 від 01.12.2015; №125130003/2015/511262 від 26.11.2015; №125130003/2015/511263 від 26.11.2015; № 125130003/2015/511167 від 24.11.2015 (копії наявні в матеріалах справи).

При цьому, згідно з описом товарів, наведеним у графі 31 зазначених митних декларацій, позивачем імпортувалась крупа гречана ядриця шелушена (лущена) і крупа гречана ядриця обрушена (повітряна очистка, варочний процес, сушка). У обох випадках позивачем вказувався код товару згідно з УКТЗЕД.

Тобто, митним органом було прийнято рішення про кваліфікацію товару за тим же УКТЗЕД, за яким цей товар розмитнювався позивачем упродовж тривалого часу та кваліфікувався митницею у попередні періоди.

Колегія суддів не приймає до уваги покликання позивача на те, що митницею пропускається на митну територію України аналогічний товар «крупа гречана, ядриця» за кодом УКТЗЕД , що ввозиться іншими суб'єктами зовнішньо - економічної діяльності. Позаяк, пропущені митницею товари не підпадають під дію постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 року №1147, так як цей товар дійсно є аналогічним товару, який ввозив позивач, однак його походженням є Казахстан або Європейський союз, на підтвердження чого митницею надано відповідні докази, у тому числі копії митних декларацій.

Отже, з урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла до висновку, що прийняті відповідачем рішення є обґрунтованими, правомірними та такими, що відповідають вимогам чинного законодавства, тому підстави для задоволення даного адміністративного позову відсутні.

Таким чином, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваній постанові, прийнятій з порушенням норм матеріального та процесуального права, а також за неповного з'ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.ст. 198 ч. 1 п. 3, 202 ч. 1 п. п. 4 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції скасовує її та ухвалює нове рішення, якщо визнає, що судом неповно з'ясовано обставини справи, що мають значення для справи, порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 212, 254 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Київської митниці Державної фіскальної служби задовольнити.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2016 року скасувати.

У задоволенні адміністративного позову Товариству з обмеженою відповідальністю «Карамелія» відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення в повному обсязі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддяЯ.Б. Глущенко
суддя О.М. Кузьмишина
суддяО.Є. Пилипенко

(Повний текст постанови складений 03 березня 2017 року.)

Головуючий суддя Глущенко Я.Б.

Судді: Кузьмишина О.М.

Пилипенко О.Є.