Справа № 819/425/16
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2017-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2017 р. Справа № 876/4926/16

Колегія суддів Львівського апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді Ніколіна В.В.,

суддів Гінди О.М., Качмара В.Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на постанову Тернопільського окружного адміністративного суду від 08.06.2016 року у справі за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про визнання незаконними та скасування припису та постанови,

ВСТАНОВИЛА :

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 04.04.2016 року в особі представника ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області , в якому просить визнати незаконними та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10 березня 2016 року та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 березня 2016 року № 5/141.

Позовні вимоги обґрунтовані наступними обставинами.

Головним інспектором Управління ДАБІ ОСОБА_3 складено акт недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва для виконання покладених на них функцій, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, припис про усунення порушень та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Такі документи, на думку позивача, складені з порушенням порядку здійснення будівельного контролю, а внесені в них відомості містять суперечливу інформацію та не відповідають дійсності. Так, особа, що представилась головним інспектором Управління ДАБІ без предявлення службового посвідчення та направлення на проведення позапланової перевірки, перебуваючи на території приміщення критого ринку за адресою: місто Чортків, вулиця О.Гончара, вимагала надати їй доступ для перевірки обєкта будівництва. Оскільки ОСОБА_1 не отримував жодних повідомлень про проведення перевірки, нікому не давав доручень з приводу участі в проведенні перевірки, в тому числі ОСОБА_4, то в проведенні перевірки інспектору було відмовлено.

Позивач вказує на порушення відповідачем положень вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року (далі Порядок № 553), Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року (далі Порядок № 244). Акт, протокол та припис складені з виправленнями дати їх складення, оформлялися за відсутності субєкта господарювання, протокол не містить підпису особи, яка його складала. Такі документи отримані позивачем вже після розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що позбавило можливості підприємця надати пояснення, а відповідача обєктивно дослідити обставини.

Оскаржуваною постановою Тернопільського окружного адміністративного суду від 08.06.2016 року в задоволенні позову - відмовлено.

У поданій апеляційній скарзі фізична особа - підприємець ОСОБА_1 просить зазначену постанову скасувати та прийняти нову про задоволення позову, покликаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права. Вимоги за апеляційною скаргою обґрунтовує тим , що особа, яка представилась головним інспектором Управління ДАБІ без предявлення службового посвідчення та направлення на проведення позапланової перевірки, перебуваючи на території приміщення критого ринку за адресою: місто Чортків, вулиця О.Гончара, вимагала надати їй доступ для перевірки обєкта будівництва. Оскільки ОСОБА_1 не отримував жодних повідомлень про проведення перевірки, нікому не давав доручень з приводу участі в проведенні перевірки, в тому числі ОСОБА_4, то в проведенні перевірки інспектору було відмовлено.

Позивач вказує на порушення відповідачем положень вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року (далі Порядок № 553), Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року (далі Порядок № 244). Акт, протокол та припис складені з виправленнями дати їх складення, оформлялися за відсутності субєкта господарювання, протокол не містить підпису особи, яка його складала. Такі документи отримані позивачем вже після розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що позбавило можливості підприємця надати пояснення, а відповідача обєктивно дослідити обставини.

Сторони по справі належним чином судом були повідомлені, однак з невідомих для суду причин не з'явилися в зал судового засідання, а тому відповідно до ч. 1 ст. 197 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодної з осіб, які беруть участь у справі, у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів приходить до переконання, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Відмовляючи в позові суд першої інстанції виходив з того, що згідно з вимогами пункту 21 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У даному випадку факт правопорушення у вигляді не допущення посадових осіб Управління ДАБІ на об'єкт будівництва доведений, а тому підстав для скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 березня 2016 року № 5/141 немає. Окремі недоліки (дефекти) в оформлені документів перевіряючими є формальними та не можуть бути підставою звільнення особи від відповідальності. Отже, з наведених вище підстав, в задоволенні адміністративного позову фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про визнання незаконними та скасування припису та постанови слід відмовити.

Такі висновки суду першої інстанції, на думку колегії суддів, відповідають нормам матеріального права.

Судом встановлено, що правовий статус фізичної особи підприємця ОСОБА_1 підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань станом на 19 квітня 2016 року. Відповідно до інформації Єдиного державного реєстру підприємець здійснює такі види діяльності: організація будівництва будівель . Позивач 28 серпня 2008 року отримав дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва критого ринку у місті Чорткові по вулиці О.Гончара, виданий Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю в Тернопільській області.

04 лютого 2016 року на адресу Управління ДАБІ надійшло звернення Чортківської міської ради щодо перевірки достовірності поданої фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 інформації щодо введення в експлуатацію обєкта критого ринку в місті Чорткові по вулиці О.Гончара . 23 лютого 2016 року до відповідача надійшов також лист Управління Служби безпеки України в Тернопільській області про проведення перевірки відповідності будівництва обєкта нерухомості критого ринку по вулиці О.Гончара у місті Чорткові діючому законодавству (а. с. 87).

04 березня 2016 року Управлінням ДАБІ на підставі звернення Чортківської міської ради від 10 лютого 2016 року видано направлення для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час проведення будівництва критого ринку в місті Чорткові по вулиці О.Гончара .

10 березня 2016 року головними інспекторами будівельного нагляду Управління ДАБІ ОСОБА_3 та ОСОБА_5 складено акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництв, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій . Зі змісту акту вбачається, що він складений у присутності уповноваженої особи підприємця ОСОБА_4 , останній не допустив посадових осіб Управління ДАБІ на територію критого ринку по вулиці О.Гончара в місті Чортків для проведення позапланової перевірки, чим порушив положення пункту 1 частини четвертої статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та підпункту 1 пункту 11 Порядку № 553. Від підпису та отримання акту представник субєкта містобудування відмовився, про що зроблена відмітка в акті, засвідчена підписом одного з перевіряючих ОСОБА_3

Одночасно 10 березня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ ОСОБА_3 у присутності уповноваженої особи субєкта містобудування ОСОБА_4 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо фізичної особи підприємця ОСОБА_1 Зі змісту протоколу слідує, що за результатами позапланової перевірки, проведеної в критому ринку у місті Чортків по вулиці О.Гончара виявлено наступне порушення: 10 березня о 14:30 уповноваженою особою ОСОБА_4 не допущено посадових осіб Управління ДАБІ для проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства при будівництві (реконструкції) критого ринку по вулиці О.Гочара в місті Чортків, чим порушено пункт 1 частини четвертої статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та підпункт 1 пункту 11 Порядку № 553. В протоколі міститься інформація про те, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 22 березня 2016 року о 11:30 в приміщенні Управління ДАБІ за адресою: місто Тернопіль, вулиця Шпитальна, 7 (5 поверх). Від підпису та отримання протоколу представник субєкта містобудування відмовився, про що зроблена відмітка в протоколі, засвідчена підписом особи, яка його склала ОСОБА_3 (а. с. 26-27). Примірник протоколу, який наданий позивачем для суду не підписаний особою, яка його склала.

Також 10 березня 2016 року головними інспекторами будівельного нагляду Управління ДАБІ ОСОБА_3 та ОСОБА_5 відповідно до статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та Порядку № 553 у звязку з не допуском посадових осіб Управління ДАБІ для проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства при будівництві критого ринку по вулиці О.Гончара у місті Чортків, з метою усунення виявлених порушень видано припис з вимогою забезпечити можливість проведення з 29 березня 2016 року позапланової перевірки. Від підпису та отримання припису представник субєкта містобудування відмовився, про що зроблена відмітка в приписі, засвідчена підписом одного з перевіряючих ОСОБА_3 .

22 березня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ ОСОБА_3 винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо фізичної особи підприємця ОСОБА_1 за недопущення уповноваженою особою субєкта містобудування ОСОБА_4 посадових осіб Управління ДАБІ для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства при будівництві критого ринку в місті Чорткові по вулиці О.Гончара, чим порушено пункт 1 частини четвертої статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та підпункт 1 пункту 11 Порядку № 553. Позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини шостої статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладено штраф у сумі 13780,00 грн. .

Позивач не погоджується з приписом відповідача та постановою про накладення штрафу, у звязку з чим звернувся до суду з даними позовними вимогами.

При вирішенні справи та прийнятті постанови суд враховує наступні обставини та застосовує такі положення чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини.

Статтею 9 Закону України Про архітектурну діяльність від 20 травня 1999 року №687-XIV визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України Про регулювання містобудівної діяльності .

Згідно із частиною першою статті 10 Закону України Про архітектурну діяльність для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Статтею 7 Закону № 3038-VI визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, серед іншого, шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина перша статті 41 Закону № 3038-VI).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553).

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (пункт 7 Порядку № 553).

Як встановлено судом, у даному випадку 10 березня 2016 року проводилась позапланова перевірка з підстави, визначеної пунктом 7 Порядку № 553, у звязку зі зверненням Чортківської міської ради про порушення фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 вимог містобудівного законодавства. Для проведення перевірки інспекторам видане направлення. Отже, перевірка фізичної особи підприємця ОСОБА_1 проводилась при наявності підстави, передбаченої Порядком № 553, та при дотриманні передумов щодо її проведення.

Абзацом одинадцятим пункту 7 Порядку № 553 визначено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 9 цього ж Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В свою чергу суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, згідно з пунктом 13 Порядку № 553 має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

При цьому відповідно до пункту 14 Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

З метою з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами, зокрема, для зясування дійсних обставин, що мали місце 10 березня 2016 року на обєкті будівництва (реконструкції) критий ринок у місті Чорткові, вулиця О.Гончара, суд вживав заходи, визначені частинами четвертою, п'ятою статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України , зокрема, зобов'язав позивача та відповідача надати належні докази на підтвердження обставин, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення, та викликав в якості свідків уповноважену особу підприємця ОСОБА_4 та інспектора Лучку Н.Д. Представник позивача повторно не забезпечив явку свідка ОСОБА_4, не прибув повторно і свідок ОСОБА_3

При цьому, представник позивача, надаючи пояснення у судовому засіданні, посилався на обставини, викладені позивачем ОСОБА_1 у позовній заяві, при цьому сам ОСОБА_1 був відсутній при проведенні перевірки. Під час прибуття перевіряючих на обєкт перевірки критий ринок по вулиці О.Гончара в місті Чорткові усі дії щодо не допуску до проведення перевірки вчиняв ОСОБА_4, як уповноважена особа ОСОБА_1, про що зазначено в акті від 10 березня 2016 року.

Згідно із частиною шостою статті 71 КАС України якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів. Оскільки сторонами не надано інших доказів на вимогу суду, двічі не прибули викликані судом у судове засідання свідки для їх допиту щодо дійсних обставин спірних правовідносин, а представники сторін просили суд продовжувати судовий розгляд за відсутності свідків та не вирішувати питання про їх привід, то справу вирішено на підставі наявних у справі доказів.

Судом на підставі акту від 10 березня 2016 року, складеного головними інспекторами будівельного нагляду Управління ДАБІ ОСОБА_3 та ОСОБА_5, встановлено факт недопущення уповноваженою особою позивача ОСОБА_4 посадових осіб Управління ДАБІ на обєкт будівництва (а. с. 23-24). Обставини не допуску до проведення перевірки не заперечує позивач у позовній заяві та не заперечував представник позивача у судовому засіданні. Такий не допуск останній пояснював відсутністю повідомлення субєкта містобудування про проведення даної перевірки. Разом з тим, Порядок № 553 не передбачає направлення субєкту містобудування будь-якого повідомлення про проведення позапланової перевірки обєкта будівництва.

Щодо іншої причини не допуску до проведення перевірки, які наводить в позові позивач не предявлення службового посвідчення та направлення, то суд не бере до уваги такі пояснення, оскільки по перше, безпосередньо позивач на обєкті будівництва був відсутній, по друге, направлення для проведення перевірки було видане у встановленому порядку та оглянуте судом, а тому у суду відсутні сумніви щодо його наявності під час проведення перевірки.

Представником відповідача надані усі матеріали перевірки, які містили оригінали двох довіреностей, виданих фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 ОСОБА_4 на представництво його інтересів, тобто ОСОБА_4 не допускаючи інспекторів до проведення перевірки підтвердив свої повноваження діяти від імені та в інтересах позивача та надав інспекторам відповіді докази, з чого можна зробити висновок, що йому було відомо про мету виїзду інспекторів на обєкт будівництва.

Представник позивача у судовому засіданні надаючи пояснення також стверджував, що ОСОБА_4 був належним чином уповноваженим діяти від імені та інтересах підприємця ОСОБА_1, зокрема, під час проведення перевірки інспекторами Управління ДАБІ.

Відтак, 10 березня 2016 року мав місце факт не допуску посадових осіб Управління ДАБІ на обєкт контролю для проведення перевірки, про що згідно з вимогами пункту 11 Порядку № 553 складено відповідний акт. Субєктом містобудування порушено пункт 1 частини четвертої статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та підпункт 1 пункту 11 Порядку № 553. В свою чергу представник суб'єкта містобудування, щодо якого здійснювався державний архітектурно-будівельний контроль, не був позбавлений у разі незгоди з актом перевірки, відразу в такому акті зазначити свої зауваження, проте таким правом не скористався.

У звязку з цим порушенням також оформлено протокол від 10 березня 2016 року про правопорушення у сфері містобудівної діяльності і видано припис з вимогою забезпечити можливість проведення з 29 березня 2016 року позапланової перевірки.

Відповідно до статей 17, 19 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

У даному випадку перевіряючі Управління ДАБІ діяли у відповідності до вимог Порядку № 553 та зважаючи на допущене позивачем порушення не допуск посадових осіб Управління ДАБІ, склали припис з вимогою усунення такого порушення. Отже, в частині позовних вимог про визнання незаконним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10 березня 2016 року позивачу слід відмовити.

Щодо позовної вимоги про скасування постанови № 5/141 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 березня 2016 року, то суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з пункту 2 частини шостої статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року (далі Порядок № 244).

Відповідно до пункту 2 цього Порядку справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності , розглядаються, зокрема, Держархбудінспекцією, накладати штраф мають право головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 244 штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 9 Порядку № 244 передбачено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (пункт 13 Порядку № 244).

Як вбачається з оглянутого в судовому засіданні примірника протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, наданого позивачем, останній не підписано інспектором Управління ДАБІ, проте стоїть підпис такого інспектора нижче у графі про відмову представника субєкта містобудування від підпису та отримання протоколу. Таку відсутність підпису інспектора у протоколі представник відповідача пояснив технічними моментами, оскільки протокол складався поряд з обєктом будівництва одночасно з актом, приписом, а тому через неуважність інспектора було не проставлено підпис інспектором Управління ДАБІ. На думку суду, такі обставини при наявності факту правопорушення, який зафіксований також в акті та приписі, належним чином оформлених та підписаних, не є підставою для звільнення від відповідальності субєкта містобудування.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників (пункт 17, 18 Порядку № 244).

У спірному випадку положення Порядку № 244 допускають можливість розглядати справу про правопорушення у сфері містобудування за відсутності субєкта містобудування. Крім того, відомості про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності були зазначені у протоколі від 10 березня 2016 року та доведені до відома представнику підприємця ОСОБА_4

Згідно з вимогами пункту 21 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У даному випадку факт правопорушення у вигляді не допущення посадових осіб Управління ДАБІ на об'єкт будівництва доведений, а тому підстав для скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 березня 2016 року № 5/141 немає. Окремі недоліки (дефекти) в оформлені документів перевіряючими є формальними та не можуть бути підставою звільнення особи від відповідальності.

Отже, з наведених вище підстав, в задоволенні адміністративного позову фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про визнання незаконними та скасування припису та постанови слід відмовити.

А тому висновки суду першої інстанції відповідають нормам матеріального та процесуального права.

На підставі наведеного колегія судів прийшла до висновку, що судом першої інстанції, при винесені оскаржуваної постанови вірно дано правову оцінку обставинам справі та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, що згідно ст. 200 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 195, 197, 199, 205, 206, 254 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення.

постанову Тернопільського окружного адміністративного суду від 08.06.2016 року у справі № 819/425/16 залишити без змін.

Ухвала може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду у порядку адміністративного судочинства протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий В.В. Ніколін

Судді О.М. Гінда

ОСОБА_6