Справа № 804/15909/15
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2017-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Захарчук-Борисенко Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Дніпропетровської митниці ДФС про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -
Ухвалою судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Павловського Д.П. від 26.11.2015 було відкрито провадження в адміністративній справі та справу призначено до розгляду у судовому засіданні.
Ухвалою суду від 01.02.2017 дану праву прийнято до провадження судді Захарчук - Борисенко Н.В.
Ухвалою суду від 20.02.2017 було здійснено заміну найменування позивача з Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е. Дзержинського» на Публічне акціонерне товариство «Дніпровський металургійний комбінат».
Представник позивача надав в судове засідання клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити.
Представник відповідача надав в судове засідання клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, в поданих раніше письмових запереченнях зазначив, що враховуючи результати перевірки, виявлені невідповідності та неповнота наданих документів за переліком, сформованим відповідно до положень частини третьої статті 53 Митного Кодексу України (далі - МК України), не підтвердження заявленої митної вартості за результатами проведених розрахунків з урахуванням документів, що надані позивачем, керуючись вищезазначеними положеннями законодавства, у відповідача відсутні підстави для визнання заявленої декларантом митної вартості та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №110010000/2015/600376/1 від 28.05.2015.
Таким чином, відповідач вважає, що посадові особи Дніпропетровської митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого ПАТ «ДМК» товару та оформленні картки відмови діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством, а тому представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити.
Відповідно до частини 4 статті 128 КАС України у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.
Згідно з частиною 6 статті 128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Таким чином, частина 6 статті 128 КАС України, надає суду можливості проводити подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно статті 54 МКУкраїни, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 МКУкраїни.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.
Відповідно до статті 33 МКУкраїни, митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віданні, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах.
За поданою до митного оформлення МД від 08.04.2016 № 110010000/2015/020995 (відмовлена), посадовою особою митниці, сформовано наступну форму ризику: 105-2 «Можливе заниження митної вартості товару». Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості. Звернути увагу на митну вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів. Провести перевірку відомостей, що містяться у документах, які підтверджують митну вартість товарів. У випадках, передбачених частинами третьою - четвертою ст.53 Митного кодексу, здійснити запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою ст.54 Митного кодексу прийняти рішення про коригування митної вартості Товар №1. Витребувати декларанта заявлені у гр..44 митної декларації документи, що підтверджують митну вартість товарів.»
За результатами проведеного контролю, було встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності, а саме:
Товар імпортовано за контрактом від 29.04.2015 № 15-0835-12 та додатком до цього контракту від 06.05.2015 № 3, що заявлений декларантом Позивача як непрямий контракт, тобто укладений не з виробником оцінюваного товару, а з посередником.
Так, відповідно до Відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 „Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій", зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, декларується під кодом 4104.
Декларантом позивача контракт від 29.04.2015 № 15-0835-12 в гр. 44 МД 28.05.2015 № 110010000/2015/020995 задекларовано під кодом 4100. Продавцем товару відповідно до контракту від 29.04.2015 № 15- 0835-12 є ТОВ «Русскаягорно-металлургическаякомпания», відправником товару, відповідно до гр. 2 МД № 110010000/2015/020995 є ВАТ «Стойленский ГОК».
Договору із третіми особами, що пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, в пакеті документів приєднаних до ЕМД декларантом ПАТ «ДМК» не надано.
Відповідно до зовнішньоекономічного контракту та додатку № 3 залізорудний концентрат імпортується за ціною, що розраховується в залежності від вмісту Fе. Базова ціна залізорудного концентрату визначається на рівні 1963,69 руб.РФ/т при вмісті Ре 66%. В залежності від збільшення або зменшення фактичного вмісту Fе, надбавка або знижка до базової ціни складає 21,12 руб.РФ/т за 1% Fе долі в пропорції.
Позивачем до документів митного оформлення надані наступні рахунки-фактури контрактоутримувача:
При цьому, вміст Fе в рахунку не зазначений та підтверджений наданими сертифікатами якості №№ 59, 60 відповідно.
Зазначені рахунки-фактури виставлені ТОВ «Русская горно-металлургическаякомпания» в рамках зовнішньоекономічного контракту від 29.04.2015 № 15-0835-12 на умовах поставки СРТ Дніпродзержинськ.
Також, позивачем до документів митного оформлення надано рахунки-фактури від виробника товару - ВАТ «Стойленский ГОК» - від 24.05.2015 б/н, від 25.05.2015 б/н, що виставлені в рамках контракту № 15-04-29 (дата не зазначена), додатку від 29.04.2015 № 2, відповідно до яких вартість товару визначена в єдиному розмірі 1 290 руб.РФ/т при базі Fе-66,5%.
При цьому, ні контракт № 15-04-29, ні додаток від 29.04.2015 № 2 до митного оформлення Позивачем не надано.
Необхідно зазначити, що рахунки виробника не містять умов поставки та не завірені печаткою підприємства, що їх видало.
Рахунки виробника містять посилання на сертифікати якості № 59, 60 для можливості ідентифікації за вмістом Fе.
Таким чином. рахунки виробника та рахунки контрактоутримувача містять вартість оцінюваного товару, визначену відносно різної базової ціни, що залежить від вмісту Fе. У зв'язку з відсутністю договору з третіми особами що пов'язаний з договором (угодою контрактом про поставку товарів митна вартість яких визначається, унеможливлене проведення перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Рахунки контрактоутримувача та виробника ідентифікуються між собоюлишеза вагою та, як зазначено вище, містять ціну товару визначену в залежності від вмісту Fе, що не відповідає ціні рахунків виробника. Таким чином, відповідні документи контрактоутримувача та виробника містять розбіжності щодо вартості товару, що постачається.
Зазначені розбіжності унеможливили здійснення обчислення заявленої Позивачем митної вартості товару.
Як рахунки контрактоутримувача, так і рахунки виробника не містять жодних печаток та штампів прикордонних служб, станцій та митниць. Разом з тим, наявність цих відміток передбачена такими нормативно-правовими актами як Типово технологічною схемою здійснення митного контролю залізничних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженою постановою КМУ від 21.05.2012 № 451 (пункт 21 Порядком виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 09.10.12 № 1066 (п.3.4), ст. 335 МКУ.
Так, пунктом 21 Типової технологічної схеми здійснення митного контро; залізничних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої постановою КМУ від21.05.2012 № 451, передбачено, що «у разі прийняття рішення про відправлення товарів у митницю призначення під митним контролем посадова особа мити відправлення здійснює митні формальності щодо таких товарів відповідно до в Митного кодексу України. На всіх перевізних, товаросупровідних документах, документах контролю доставки посадова особа митниці відправлення проставляє підпис і відбиток штампа "Під митним контролем", крім випадків використав електронного документообігу».
Також пунктом 2 Положення про уніфікований порядок проставлення миті органами держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав на транспорті комерційних документах печаток і штампів митних органів країн відправлення товарів, а також митних органів транзитних країн, яке було затверджене на 32-му засіданні Ради керівників митних служб держав - учасниць Співдружності рішенням № 5/32 від 13.09.2001 (набрало чинності з 01.01.2002 та обов'язкове для викова митними органами держав - учасниць Співдружності) встановлено (мовою оригіналу «НастоящееПоложениеустанавливаетобязательноепроставление на транспорте и коммерческихдокументах (далее - перевозочные документы) печатей штамповтаможенных органов (далее - отметкитаможни) государств СНГ при вывозетоваров, а такжетаможенных органовгосударств СНГ в местахпересечениятаможенных границ приперемещениитоваровавтомобильнымжелезнодорожным, авиационным, водним видами транспорта и при смешанномперемещении".
При цьому той факт, що рахунки-фактури прямували разом з вантажем підтверджується тим, що в графі 23 залізничних накладних №№ АЦ642155, АЦ642156 зазначені рахунки-фактури, але не вказано ані номера, ані дати цих документів.
Відповідно до Інструкції про порядок заповнення декларації на товари затвердженої Рішенням Комісії Митного Союзу від 20.05.2010 № 257 (із мінам доповненнями) в графі 46 російської митної декларації вказується статистична вартість товару в доларах США, що округлена за математичними правилами до двох знаків після коми.
За відомостями гр.46 наданої декларантом ПАТ «ДМК» копії декларації країни експорту від 07.05.2015 № 10101100/070515/0000483 митна вартість оцінюваного товару на умовах СРТ Дніпродзержинськ складає 35,29 дол.США/т, що за курсом ЦБРФ (49,9816 руб.РФ за 1 дол.США) станом на день оформлення зазначеної МД складає 1763,76 руб.РФ/т, що не відповідає ні рахункам виробника, ні рахункам контрактоутримувача.
Зазначене унеможливлює використання наданої декларації країни експорту в якості документа, що підтверджує заявлену митну вартість.
За умовами контракту від 29.04.2015 № 15-0835-12, додатку №3 від 06.05.2015, умовами поставки визначено СРТ Дніпродзержинськ. Зазначені умови поставки передбачають несення продавцем витрат доставки товару до місця призначення на кордоні України.
Відповідно ч. 10 СТ.58 МКУ складовими митної вартості є, в тому числі, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов'язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, витрати на страхування цих товарів.
Відповідно до заяви ПАТ «ДМК», що викладена у листі від 27.05.2015 № 062Д/1378, підтвердження транспортної складової територією України неможливе, тому з урахуванням умов поставки СРТ Дніпродзержинськ згідно ч. 10 ст. 58 МКУ вартість транспортування від виробника до пункту призначення є складовою вартості товару за контрактом, заявленої декларантом як митна вартість.
Оскільки позивачем до митного оформлення надано документи, які містять розбіжності стосовно умов поставки оцінюваного товару, та, відповідно, його вартості, необхідне подання відомостей щодо транспортної складової з метою проведення перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Згідно пункту 6 частини 2 статті 53 МКУ обов'язковими документами, що підтверджують заявлену митну вартість, є документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
-рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;
-банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури:
-калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснення використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місяця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.
В даному випадку в порушення п.6 ч. 2 ст. 53 МКУ документи, які містять відомості, що підтверджують транспортну складову у вартості оцінюваних товарів Позивачем не надано.
Суд критично відноситься до тверджень позивача щодо постачання товару за умовами СРТ м. Дніпродзержинськ, згідно яких витрати на транспортування товару несе Продавець, то подання документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, не передбачено Митним кодексом України, з огляду на те, що дане твердження суперечить змісту частини 2 статті 53 МКУ, оскільки, як вказувалося вище, документи, що містять відомості про вартість перевезення, подаються у будь-якому разі, незалежно від умов поставки.
Так, в графах 4, 20 залізничних накладних вказано, що платниками по Російській залізниці є АТ «ПГК», по Укрзалізниці - ТОВ «Перша вантажна компанія в Україні». Жодних документів щодо взаємовідносин між АТ «ПГК», ТОВ «Перша вантажна компанія в Україні» з однієї сторони, та ТОВ «Русскаягорно-металлургическаякомпания» або Позивачем, з іншої сторони, до митниці не надано.
Викладені факти спростовують твердження Позивача про те, що подані ним до митного оформлення документи, не містили розбіжностей та містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та відомості щодо ціни, що підлягає сплаті за ці товари.
Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, урахуванням п.2, п.3 ст. 53 МКУ, посадовою особою митниці зобов'язано декларанта протягом 10 календарних днів додатково надати (за наявності) наступні документи:
-договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
-рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
-рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконання умов договору (угоди, контракту);
-якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
-за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджую вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ;
-виписку з бухгалтерської документації;
-каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
-транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати з транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
-якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
-висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Судом встановлено, що декларанта було повідомлено про можливість (відповідно до частини 6 ст.53 МКУ) подати будь-які інші наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.
Листом від 28.05.2015 № 062Д/1385, надісланим у складі електронного повідомлення, декларантом проінформовано митницю про неможливість надання додаткових документів, зазначених у вимогах митного органу, в термін визначений ч.3 ст. 53 МКУ та повідомлено, що зазначені документи будуть надані в установлений законом термін відповідно п.8 ст.55 МКУ.
Відповідно до п. 6.2 та 6.3 ст. 54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю у разі, якщо:
-заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів;
-невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару;
-неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МКУ;
-відсутності у документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
У зв'язку із неможливістю застосування першого методу визначення митної вартості товарів посадовою особою Дніпропетровської митниці було послідовно перейдено до другорядних методів визначення митної вартості.
Для проведення коригування митної вартості імпортованого товару у митного органу відсутня інформація щодо вартості ідентичних товарів (ст. 59 МКУ), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операцій) за посередницьким контрактом.
Також відсутня інформація щодо вартості аналогічних (подібних) товарів (ст. 50 МКУ), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (ст.62, ст.63 МКУ) неможливо застосувати у зв'язку із відсутністю об'єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню. У разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).
За таких обставин під час перевірки заявленої митної вартості товару та здійсненні митної оцінки виникла потреба у використанні різних джерел її обґрунтування та була необхідність застосування різних підходів до оцінки товарів.
Застосований митницею резервний метод визначення митної вартості (ст. 64 МКУ) базується на світовій практиці, згідно якої в рамках цього методу допускається розумна гнучкість в підходах до застосування попередніх методів визначення митної вартості.
При здійсненні контролю співставлення, тобто порівняння рівня заявленої митної вартості з інформацією, наявною у митного органу щодо вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів митне оформлення яких вже здійснено посадовою особою митниці встановлено, що в базі даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи (далі - ЄАІС) була відсутня інформація щодо митних оформлень, за якими ввезено ідентичний товар «концентрат залізорудний агломераційний» за посередницькими угодами.
Разом з тим, у митного органу наявна інформація, за якою ввезений ідентичний товар «концентрат залізорудний агломераційний» (за прямим контрактом, враховуючи якісні показники за вмістом Fe - в середньому від 66,1%-66,6%) на умовах СРТ Дніпродзержинськ МД № 110010000/2015/020288 від 13.03.2015 - середня вартість одиниці товару 2,8569 руб.РФ/кг, МД № 110010000/2015/020301 від 13.03.2015 - середня вартість одиниці товару 2,8534 руб.РФ/кг при базовій ціні сировини з базовим вмістом Fe 66% на рівні 2263,00 руб.РФ/т без ПДВ та вартості плати за перевезення, при цьому вартість перевезення - 580 руб.РФ/т.
Таким чином, базова ціна сировини з базовим вмістом Fe 66% на умовах СРТ Дніпродзержинськ «концентрату залізорудного агломераційного» за прямим контрактом складає 2,843 руб.РФ/кг.
Суд звертає увагу, що товар «концентрат залізорудний агломераційний», оформлений Позивачем за МД № 110010000/2015/020288 від 13.03.2015, ввезений на митну територію України на виконання умов прямого зовнішньоекономічного контракту від 20.12.2013 №13-2342-12, укладеного між ПАТ «ДМК» та ВАТ «Стойленський ГОК», специфікація № 15 від 26.01.2015.
Саме в цій специфікації № 15 від 26.01.2015 визначена базова ціна товару з базовим вмістом Fe 66% на умовах СРТ Дніпродзержинськ на рівні 2843 руб.РФ/т, е тому числі 2263,00 руб.РФ/т - базова ціна сировини з базовим вмістом Fe 66%, 58С руб.РФ/т - вартість перевезення.
Відповідно до П.4 ст.59 МКУ ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в: тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари. |
Відповідно до П.5 ст.59 МКУ у разі відсутності такого продаж; використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися г Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це д збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійснено коригування, повинна бути документально підтверджена.
Оскільки у митного органу відсутні документально підтверджені відомості щодо торгівельної надбавки посередника декларанту ПАТ «ДМК» запропонована надати такі відомості для можливості проведення розрахунку відповідно до комерційних умов зовнішньоекономічної угоди (посередницький контракт) згідно з зазначеними вище положеннями МКУ.
Листом від 22.05.2015 № 062Д/1386, надісланим у складі електронного повідомлення декларантом проінформовано митницю про відсутність відомосте щодо торгівельної надбавки та повідомлено, що зазначені документи будуть надані і установлений законом термін відповідно п.8 ст.55 МКУ
Враховуючи відмінності щодо комерційних умов зовнішньоекономічні операції та вмісту Fe у складі порівняних товарів, відповідно до ч.5 ст.59, 60 МКУ використання наявної у митного органу інформації можливе за умови коригування зазначеної ціни з урахуванням розбіжностей незалежно від того, чи веде це з збільшення або зменшення вартості.
Відповідно до наданих декларантом рахунків виробника вартість оцінюваного товару незалежно від вмісту Fe складає 1290 руб.РФ/т. Оскільки рахунки виробника не містять відомостей стосовно умов поставки, вартість у зазначених рахунках рахується на умовах EXW.
За наявною у митного органу інформацією вартість перевезення 580 руб.РФ/т
Отже, вартість виробника на умовах СРТ Дніпродзержинськ становить: 1290+580=1870 руб.РФ/т.
Маючи базову вартість продавця за зовнішньоекономічним контрактом, на умовах СРТ Дніпродзержинськ на рівні 1963,69 руб.РФ/т (згідно додатку № 3 від 06.05.2015 до контракту від 29.04.2015 № 15-0835-12, можливо розрахувати торгівельну надбавку: 1963,69-1870=93,69 руб.РФ/т.
Виходячи з викладеного похідні показники для проведення перерахунку відповідно до положень МКУ становлять: 2843,00 руб.РФ/т - базова ціна сировини при базовому вмісті Fe66% з урахуванням вартості перевезення - (МД від 13.03.2015 № 110010000/2015/020288 № 110010000/2015/020301);93,69руб.РФ - розрахована митним органом торгівельна надбавка;21,12 руб.РФ/т - надбавка або знижка до базової ціни за 1% Feдолі в пропорції.
Згідно із вимогами ч.5 ст.59 МКУ можна провести коригування вартості оцінюваного товару в залежності від комерційних умов зовнішньоекономічної операції (непрямий контракт) та фактичних якісних показників оцінюваної партії товару за наданими декларантом сертифікатами якості:
для концентрату залізорудного з вмістом Fe66,3%, вага - 7888,95 т розрахована вартість складатиме - (2843+0,3x93,69)х7888,95=23 217 384,96 руб.РФ.
Таким чином, розрахована відповідно до положень ч.5 ст.59 МКУ середня митна вартість імпортованого товару складатиме 2,9430 руб.РФ/кг.
Коригування митної вартості проведено за рішенням від 28.05.2015 № 110010000/2015/600376/1 (резервний метод).
Таким чином, Рішення про коригування митної вартості товарів прийнято митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Відповідно до ст. 264 МКУ, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, шо забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Таким чином, картка відмови прийнята митницею відповідно до норм чинного законодавства.
В силу частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За викладених вище обставин та відповідних доказів, суд вважає, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердженняв ході судового розгляду, а тому у задоволенні позову ПАТ «ДМК» до Дніпропетровської митниці ДФС про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів слід відмовити за викладених підстав.
Відповідно до статті 94 КАС України судові витрати у справі покладаються на сторону, проти якої ухвалена постанова.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 11, 69, 71, 94, 122, 128, 158 - 163, 167 КАС України, суд, -
У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.254 КАС України та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку та строки, передбачені ст.186 КАС України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко