Справа № 823/324/17
Суддя: С.М. Гарань
Дата ухвалення: 2017-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 лютого 2017 року справа № 823/324/17

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Гарань С.М., перевіривши матеріали позовної заяви Державної служби України з безпеки на транспорті до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулась Державна служба України з безпеки на транспорті з адміністративним позовом до ОСОБА_1, в якому просить стягнути з останнього плату за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом в розмірі 5 207,97грн.

Крім цього, в адміністративному позові позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття кінцевого рішенням у даній справі. Клопотання мотивоване тим, що нині у позивача відсутні кошти на сплату судового збору.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження в адміністративній справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно з ч.2 ст.87 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено коло осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, однак Державна служба України з безпеки на транспорті в даному переліку відсутня.

Згідно ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, також суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Відповідно до ст.88 КАС України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Із системного аналізу наведених положень випливає, що процесуальним законом передбачено з'ясування майнового стану сторони із метою зменшення тягаря несення судових витрат.

Статтею 129 Конституції України, як однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у ст.10 КАС України.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 05.02.2016 №2, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати. Таку ж позицію підтримав Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 25 вересня 2015 року по справі 2а-10730/10/1570.

Зазначена позиція також збігається із висновками Європейського суду з прав людини у справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" від 18 жовтня 2005 року (заява № 70297/01).

Згідно з ч.1 ст.5 КАС України адміністративне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною радою України. Крім того, згідно ч.2 ст.8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до ст.17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Отже, заявлене позивачем клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття кінцевого рішенням у даній справі не підлягає задоволенню, оскільки обмежене фінансування державної установи не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору, встановленого законом, оскільки обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду, без надання переваги суб'єкту владних повноважень.

Таким чином, подана позовна заява не відповідає вимогам ст.106 КАС України, а саме, позивачем не дотримано вимог ч.3 ст.106 КАС України: до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору у встановленому законом розмірі та порядку.

Суд звертає увагу позивача на те, що ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" від 21 грудня 2016 року №1801-VIII встановлено розмір прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2017 рік, а саме у місячному розмірі з 1 січня - 1600 гривень.

Ставки сплати судового збору встановлено ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI, відповідно до якої за подання до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Адміністративний позов Державної служби України з безпеки на транспорті містить вимогу про стягнення з відповідача 5 207,97грн. плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом, що є вимогою майнового характеру. Враховуючи зазначене, за подання позовної заяви майнового характеру позивачу необхідно сплатити 1 600,00грн.

Суд також зазначає, що відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Матеріали адміністративного позову Державної служби України з безпеки на транспорті не містять доказів направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів рекомендованим листом з повідомленням про вручення, що є порушенням вищевказаної частини ст.106 КАС України.

Відповідно до ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин, для вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі, позовну заяву необхідно привести у відповідність із ст.106 КАС України, шляхом усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись статтями 106, 108 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Державної служби України з безпеки на транспорті до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом - залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 15.03.2017 року для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви.

Роз'яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали заява підлягає поверненню.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя С.М. Гарань