Справа № П/811/1911/16
Суддя: К.М. Притула
Дата ухвалення: 2017-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 лютого 2017 року справа № П/811/1911/16

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Притули К.М.

за участю секретаря: Потєхіної І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ в.о. начальника Головного управління ДФС у Кіровоградській області №17-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення".

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідачем протиправно та з порушенням вимог чинного законодавства притягнуто її до дисциплінарної відповідальності.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві та просить їх задовольнити.

В судовому засідання представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Згідно письмових заперечень, представник просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю, посилаючись на те, що оскаржуваний наказ прийнятий з дотриманням вимог чинного законодавства, а отже не може бути скасований з підстав, визначених позивачем в позовній заяві.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що на виконання розпорядження ДФС України від 28.09.2016 року №210-р "Про проведення тематичної перевірки" робочою групою проведено тематична перевірка стану організації роботи керівництва ГУ ДФС у Кіровоградській області та Новоукраїнської ОДПІ з питань запобігання корупції, забезпечення ефективного контролю за дотриманням підлеглими антикорупційного законодавства, виявлення причин та умов, що призвели до скоєння корупційного правопорушення за період з 01.09.2015 по 27.10.2016р. (а.с.45-50).

Так, співробітниками прокуратури області, ВВБ ГУ ДФС в області, УСБУ в області в рамках кримінального провадження від 06.06.2016 року за №0000100 за ч.3 ст.368 КК України 12.09.20116р. під час проведення заходів по документуванню неправомірних дій, пов'язаних з вимаганням неправомірної вигоди у розмірі 80 тис.грн. за невідображення в акті документальної перевірки ФОП ОСОБА_2 виявлених порушень податкового законодавства, затримано начальника Новоукраїнської ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області ОСОБА_3 та начальника відділу податків і зборів фізичних осіб Новоукраїнської ОДПІ ОСОБА_4 13.09.2016р. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 оголошено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

За даними сектору обслуговування платників ГУ ДФС у грудні 2015 року та в березні 2016 року були зафіксовані анонімні звернення на сервіс "Пульс", в березні 2016 року на Кіровоградський обласний контактний центр ОДА щодо вимагання неправомірної вигоди начальником Новоукраїнської ОДПІ ОСОБА_3.

Крім того, в рамках кримінального провадження виявлено додаткові обставини щодо вимагання службовими особами Новоукраїнської ОДПІ неправомірної вигоди у розмірі 50 тис. грн. у ФОП ОСОБА_5

Від УСБУ отримано інформацію щодо причетності працівників відділу податків і зборів з фізичних осіб Новоукраїнської ОДПІ ОСОБА_6 та ОСОБА_7 до вимагання грошових коштів у ФОП ОСОБА_5

Так, перевіркою встановлено, що своїми діями керівник та працівника Новоукраїнської ОДПІ дискредитували державний орган, підірвали престиж працівника податкової служби та завдали шкоди іміджу податкової служби, а начальником управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Кіровоградській області ОСОБА_1, в порушення вимог наказу ДФС України від 13.03.2015 р. №167 "Про персональну відповідальність керівників підрозділів органів ДФС" не забезпечено усунення умов, які створили сприятливе підґрунтя для вчинення корупційних правопорушень підлеглими працівниками.

Розділом 5 Положення про управління податків і зборів з фізичних осіб визначено, що саме начальник управління несе відповідальність за невиконання або неналежне виконання покладених на управління функцій згідно з чинним законодавством.

У відповідності з пунктом 4.2. Положення вказівки начальника управління з питань, що відносяться до компетенції управління є обов'язковими до виконання для структурних підрозділів ГУ ДФС та підпорядкованих ОДПІ.

Таким чином, на думку відповідача, позивач як керівник управління здійснював неналежний контроль та організацію діяльності підпорядкованої ОДПІ.

ДФС України доручила Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДФС у Кіровоградській області відповідно до ст. 73 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 року N 889-VIII (далі - Закон №889-VIII) відкрити дисциплінарне провадження, відповідно до п.1.2 ст. 66 Закону №889-VIII застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани до ОСОБА_1, начальника управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Кіровоградській області

Згідно Протоколу №5 засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДФС у Кіровоградській області від 01.12.2016 року, члени дисциплінарної комісії ухвалили рекомендувати накласти дисциплінарне стягнення на начальника управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Кіровоградській області ОСОБА_1 у вигляді догани (а.с.54-60).

На ім'я в.о. начальника ГУ ДФС у Кіровоградській області Тертичного С.В. головою дисциплінарної комісії Змеулом Є.О. було внесено Подання №19 від 12.12.2016 року з пропозицією про притягнення начальника управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Кіровоградській області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування відносно неї дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани (а.с.61).

Наказом ГУ ДФС у Кіровоградській області від 22.12.2016 року №17-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення" на підставі ст.ст. 65,66 Закону №889-VIII начальнику управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Кіровоградській області ОСОБА_1 оголошено догану (а.с.9-10).

Не погоджуючись із наказом, ОСОБА_1 звернулася до суду.

Надаючи оцінку позиціям сторін, суд враховує такі положення законодавства.

Частиною 1 ст. 3 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 р. № 889-VIII, який набрав чинності з 01.05.2016 р. (далі - Закон № 889-VIII) встановлено, що цей закон регулює відносини, що виникають у зв'язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Згідно ч. 1 ст. 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення (ч.2 ст.65 Закону № 889-VIII).

За приписами ч. 3 ст. 65 Закону № 889-VIII державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення.

Частиною 1 ст. 66 Закону № 889-VIII визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2 - 4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії (ч. 6 ст. 66 Закону № 889-VIII).

Згідно ч. 1, 10, 11 ст. 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення. Суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов'язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Приписами частин 1 та 2 ст. 77 Закону № 889-VIII передбачено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб'єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Аналіз наведених вище норм дозволяє зробити висновок, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується уповноваженим органом до працівника, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Статтею 61 Конституції України встановлено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Зважаючи на викладені правила, суд вважає, що наказ про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті вчиненого порушення, наявність вини в діях чи бездіяльності працівника, шкідливі наслідки та причинний зв'язок між ними і поведінкою правопорушника, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Із аналізу спірного наказу від 22.12.2016 року № 17-дс неможливо встановити яке саме порушення службової дисципліни та коли вчинив чи допустив позивач, які саме пункти посадових обов'язків або Положення про управління порушив позивач.

Суд вважає, що зазначений наказ за змістом не відповідає ч. 2 ст. 77 Закону № 889-VIII, відповідно до якої у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Крім цього, в оскаржуваному наказі відсутні посилання на конкретні дати вчинення позивачем порушень службової дисципліни, що унеможливлює надання судом оцінки дотримання відповідачем строків притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних стягнень ГУ ДФС у Кіровоградській області № 19 від 12.12.2016 року.

У поданні вказується на те, що актом тематичної перевірки від 27.10.2016 року №1/11-28-22-9 стану організації роботи керівництва ГУ ДФС у Кіровоградській області та Новоукраїнської ОДПІ з питань запобігання корупції, забезпечення ефективного контролю за дотриманням підлеглими антикорупційного законодавства, виявлення причин та умов, що призвели до скоєння корупційного правопорушення, за період з 01.09.2015 по 27.10.2016 року встановлені порушення, що свідчать про недостатній контроль з боку начальника управління за діями підпорядкованих підрозділів ОДПІ.

Разом із тим подання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не містить посилання на те, які саме пункти Положення про управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Кіровоградській області, порушено ОСОБА_1, чи входить вищевикладене до її службових обов'язків. Відображення цих обставин є обов'язковим, оскільки позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності саме за неналежне виконання службових обов'язків та організацію роботи очолюваного управління.

При цьому, зі змісту оскаржуваного наказу судом встановлено, що ОСОБА_1 порушено пп.2.2.27, 2.2.28, 2.2.33, п.2, пп.4.3 п.4 Положення про управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Кіровоградській області від 22.02.2016 р. за №50(а.с.9,28-43).

Суд зауважує, що норми визначені в оскаржуваному наказі, визначають лише перелік функцій, які здійснює управління, а не виключно ОСОБА_1, як начальник управління (а.с.28-43), зокрема п.п.2.2.27 визначає порядок складення та супроводження плану - графіку проведення документальних перевірок самозайнятих осіб та має 7 підпунктів. При цьому, п. 4.3 Положення визначено обов'язки начальника управління:

- керувати діяльністю управління по виконанню покладених на нього завдань та функцій;

- забезпечувати розподіл обов'язків між працівникам, вимагати їх чіткого, своєчасного та якісного виконання;

- давати вказівки, які є обов'язковими до виконання працівниками управління та контролювати їх виконання;

- готувати та вносити на розгляд начальника ГУ ДФС у Кіровоградській області пропозиції по вдосконаленню роботи управління, прийняття на роботу працівників, їх переміщення, звільнення, заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- проводити наради, організовувати навчання в управлінні.

При цьому, зазначений перелік є вичерпним.

Проаналізувавши зазначені положення, суд приходить до висновку, що позивач не мала повноважень щодо вжиття заходів будь якого контролю за підпорядкованим підрозділом Новоукраїнської ОДПІ. Крім того, суд погоджується з позицією позивача, що повноваження щодо запобігання корупційним правопорушенням належать відділу внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Кіровоградській області та правоохоронним органам.

Разом із тим спірний наказ не містять посилання на те, які саме підпункти Положення порушено ОСОБА_1 та чи входить вищевикладене до її службових обов'язків

Зважаючи на численні порушення, допущені податковим органом під час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та прийняття спірного наказу від 22.12.2016 року № 17-дс та беручи до уваги, що відповідачем, не зважаючи на ч. 2 ст. 71 КАС України, не надані суду переконливі та беззаперечні докази правомірності оскарженого рішення, суд приходить до висновку про скасування наказу ГУ ДФС у Кіровоградській області від 22.12.2016 року № 17-дс в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та задовольняє позов повністю.

Частиною 1 статті 94 КАС України визначено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 551,21 грн. підлягає стягненню з ГУ ДФС у Кіровоградській області.

Керуючись ст. ст. 94, 162, 163 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

1. Позовні вимоги - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ в.о. начальника Головного управління ДФС у Кіровоградській області №17-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення" від 22.12.2016 року.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області судовий збір в розмірі 551,20 грн. на користь ОСОБА_1.

Постанова відповідно до ст. 254 КАС України набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги. У разі застосування судом частини третьої ст. 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом 10 днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду К.М. Притула