Справа № 816/2034/16
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2017-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2017 року м. ПолтаваСправа № 816/2034/16

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Канигіної Т.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом

позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Мало-Кохнівський кар'єр"
до відповідача Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області
про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

09.11.2016 Товариство з обмеженою відповідальністю "Мало - Кохнівський кар'єр" (надалі - ТОВ "Мало - Кохнівський кар'єр", позивач) звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області (надалі також - відповідач) про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії, а саме просить:

- визнати протиправними дії Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області щодо видачі ТОВ "Мало-Кохнівський кар'єр" витягу від 05.07.2016 №36-1605-99.2-719/17-6 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 1902499 кв.м. для експлуатації та обслуговування Мало-кохнівського родовища гранітів, розташованої за адресою: м. Кременчук, вул. Ярмаркова, 15 з використанням при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,75 замість 0,50;

- зобов'язати Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області видати ТОВ "Мало-Кохнівський кар'єр" новий витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 1902499 кв.м. для експлуатації та обслуговування Мало-кохнівського родовища гранітів, розташованої за адресою: м. Кременчук, вул. Ярмаркова, з використанням при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,50.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що 05.07.2016 Управлінням Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області виготовлено та надано витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №36-1605-99.2-719/17-6, у якому зазначено, що сукупний коефіцієнт Км3 дорівнює 0,75. За твердженням позивача, сукупний коефіцієнт Км3 дорівнює 0,4852, оскільки саме такому значенню (числу) дорівнює математичний добуток значень зазначених локальних коефіцієнтів. Розмір сукупного коефіцієнту Км3 земельної ділянки прямо впливає на розмір її нормативної грошової оцінки та розмір даного коефіцієнту, відповідно, прямо впливає на розмір орендної плати за цю земельну ділянку, у зв'язку з чим при застосуванні коефіцієнту Км3 0,75 позивачу доведеться сплачувати завищену орендну плату за земельну ділянку.

Представник позивача до суду з'явився, надав клопотання про розгляд справи без участі представника позивача (а.с.178).

Відповідач у судове засідання не з'явився, надав до суду пояснення, у яких просив розгляд справи провести без представника відповідача. При розгляді справи по суті покладається на розсуд суду. Крім того зазначив, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №36-1605-99.2-719/17-6 від 05.07.2016 виготовлено з використанням програмного комплексу ТЕРЕН-ГІС, розробленого ДП "Державний науково-дослідний інститут автоматизованих систем в будівництві" Мінрегіонбуду України (м. Київ) на основі затверджених матеріалів з оцінки земель м. Кременчука, де врахування впливу локальних факторів та розрахунки виконуються автоматично після вводу координат місцерозташування ділянки (а.с.105).

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 128 Кодексу адміністративного судочинства України, а також відсутність потреби заслухати свідка або експерта, суд ухвалив розглянути справу у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову з огляду на наступне.

З матеріалів справи суд вбачає, що на замовлення Кременчуцької міської ради Полтавської області Державним проектним інститутом містобудування "Міськбудпроект" виготовлена технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Кременчука Полтавської області (а.с.107-177).

29.01.2014 між та Кременчуцькою міською радою Полтавської області (орендодавець) та ТОВ "Мало - Кохнівський кар'єр" (орендар) укладено договір оренди землі , за умовами якого орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку (кадастровий номер :10:003:0010) для експлуатації та обслуговування Мало - кохнівського родовища гранітів (код КВЦПЗ J 11.00) по вул. Ярмарковій, 15 в м. Кременчук (а.с.14-17).

05.07.2016 відповідач виготовив та надав ТОВ "Мало - Кохнівський кар'єр" витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №36-1605-99.2-719/17-6 (а.с.22), відповідно до якого нормативна грошова оцінка 1 м2 земельної ділянки складає 310,43 грн, а всієї площі - 590592764,57 грн; сукупний коефіцієнт Км3 дорівнює 0,75.

02.09.2016 позивач звернувся до Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області з письмовою вимогою про усунення допущеного у витягу від 05.07.2016 №36-1605-99.2-719/17-6 порушення, а саме: невідповідності сукупного коефіцієнту Км3 сукупному добутку пофакторних оцінок (локальних факторів, локальних коефіцієнтів), які є на земельній ділянці та надання нового витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (а.с.23-24).

За результатом розгляду вимоги позивача Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області листом від 08.09.2016 за №19-1605-99.2-1191/2-16 відмовлено у задоволенні вимоги ТОВ "Мало - Кохнівський кар'єр" (а.с.25).

Позивач, вважаючи дії Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області щодо видачі ТОВ "Мало-Кохнівський кар'єр" витягу від 05.07.2016 №36-1605-99.2-719/17-6 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 1902499 кв.м. для експлуатації та обслуговування Мало-кохнівського родовища гранітів, розташованої за адресою: м. Кременчук, вул. Ярмаркова, 15, з використанням при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,75 замість 0,50 протиправними, звернувся до суду за цим позовом.

Статтею 19 Конституції України зобов'язано органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про оренду землі" від 06.10.1998 №161-XIV оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Згідно з підпунктом 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України плата за землю - обов'язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

Орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов'язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункт 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Частиною п'ятою статті 5 Закону України "Про оцінку земель" від 11.12.2003 № 1378-IV обумовлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Відповідно до статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі, зокрема визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності

Згідно з підпунктом 14.1.125 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

За правилами статті 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

За змістом частини другої статті 20 та частини третьої статті 23 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, який видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Суд зазначає, що органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері спірних земельних правовідносин, є Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області.

Згідно з витягу від 05.07.2016 №36-1605-99.2-719/17-6 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки позивача, площею 1902499 кв.м. для експлуатації та обслуговування Мало-кохнівського родовища гранітів, розташованої за адресою: м. Кременчук, вул. Ярмаркова, 15, вбачається, що нормативно грошова оцінка 1 м2 земельної ділянки складає 310,43 грн, а всієї площі - 590592764,57 грн. У розділі витягу "Локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони" відповідачем перелічені всі локальні коефіцієнти впливу (фактори, пофакторні оцінки) земельної ділянки, а саме:

-зона магістралей підвищеного містоформувального значення - 1.15 коефіцієнт впливу;

-зона прирейкова - 1.1 коефіцієнт впливу;

-земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого водопостачання - 0.95 коефіцієнт впливу;

-земельна ділянка, що прилягає до вулиці без каналізації - 0.95 коефіцієнт впливу;

-земельна ділянка, що прилягає до вулиці без тепломережі - 0.95 коефіцієнт впливу;

-земельна ділянка, що прилягає до вулиці без централізованого газопостачання - 0.95 коефіцієнт впливу;

-земельна ділянка в межах території, що має схил поверхні понад 15% - 0.925 коефіцієнт впливу;

-земельна ділянка знаходиться у зоні залягання ґрунтових вод менше 3 м - 0.925 коефіцієнт впливу;

-зона затоплення паводком понад 1% забезпеченості - 0.9 коефіцієнт впливу;

-земельна ділянка знаходиться у зоні значної заболоченості з ґрунтовим живленням - 0.9 коефіцієнт впливу;

-зона небезпечних геологічних процесів (кар'єр) - 0.8 коефіцієнт впливу;

-зона на намивних (насипних) територіях - 1.05 коефіцієнт впливу;

-санітарно-захисна зона - 0.88 коефіцієнт впливу;

-водоохоронна зона р. Крива Руда - 1.05 коефіцієнт впливу;

-зона обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря - 0.95 коефіцієнт впливу;

-зона електромагнітного забруднення від ЛЕП (6-10 кв) - 0.95 коефіцієнт впливу;

-зона перевищення припустимого рівня шуму від автомагістралей - 0.97 коефіцієнт впливу.

Сукупний коефіцієнт Км3 дорівнює 0,75 (а.с.22).

Надаючи оцінку доводам позивача щодо неправомірності зазначення у витягу від 05.07.2016 №36-1605-99.2-719/17-6 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,75, замість 0,50, суд виходить з наступного.

З наданих до суду письмових пояснень відповідача (а.с.105) та листа від 08.09.2016 №19-1605-99.2-1191/2-16 (а.с.25-26) слідує, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №36-1605-99.2-719/17-6 від 05.07.2016 виготовлено з використанням програмного комплексу ТЕРЕН-ГІС, розробленого ДП "Державний науково-дослідний інститут автоматизованих систем в будівництві" Мінрегіонбуду України (м. Київ) на основі затверджених матеріалів з оцінки земель м. Кременчука, де врахування впливу локальних факторів та розрахунки виконуються автоматично після вводу координат місцерозташування ділянки.

Отже, за твердженням відповідача, витяг виготовляється виключно за допомогою програмного комплексу ТЕРЕН-ГІС, обрахунок здійснюється в автоматичному режимі.

Так, відповідно до абзацу 2 пункту 3.10 Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 № 18/15/21/11, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.04.2006 за № 388/12262, (далі -Порядок №18/15/21/11) значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. При встановленні значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати його значення на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Установлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу, не меншого, ніж 1:10000, - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. чол. та 1:5000 - для інших населених пунктів.

Отже, за змістом цієї норми вбачається, що використання ГІС-технологій не є обов'язковим, а є лише правом. Крім того, у цій нормі мова йде про використання ГІС-технологій при установленні частки площі, яку займає локальний коефіцієнт (фактор) для окремої земельної ділянки, а не при розрахунку сукупного коефіцієнту Км3.

В абзаці 3 пункту 3.10 Порядку №18/15/21/11 встановлено, що для обчислення Км3 враховувати локальні фактори, наведені в додатку 1, табл. 3.7, при цьому добуток пофакторних оцінок не повинен бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Отже, сукупний коефіцієнт Км3 повинен визначатися саме як добуток пофакторних оцінок (локальних факторів, локальних коефіцієнтів), які є на відповідній земельній ділянці.

Математичний обрахунок добутку локальних коефіцієнтів, зазначених у витягу від 05.07.2016 №36-1605-99.2-719/17-6 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, не відповідає обрахунку, здійсненого програмним комплексом ТЕРЕН-ГІС.

З урахуванням викладеного, відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не довів суду здійснення всіх правомірних заходів для відповідного обрахунку сукупного коефіцієнту Км3 при видачі витягу від 05.07.2016, у зв'язку з чим наявні підстави для задоволення позову в частині визнання протиправними дій Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області щодо видачі ТОВ "Мало-Кохнівський кар'єр" витягу від 05.07.2016 №36-1605-99.2-719/17-6 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 1902499 кв.м. для експлуатації та обслуговування Мало-кохнівського родовища гранітів, розташованої за адресою: м. Кременчук, вул. Ярмаркова, 15, з використанням при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,75.

Щодо позовної вимоги ТОВ "Мало-Кохнівський кар'єр" в частині зобов'язання Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області видати ТОВ "Мало-Кохнівський кар'єр" новий витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 1902499 кв.м. для експлуатації та обслуговування Мало-кохнівського родовища гранітів, розташованої за адресою: м. Кременчук, вул. Ярмаркова, з використанням при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,50, суд виходить з наступного.

За своєю правовою природою повноваження відповідача щодо видачі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу.

Дискреційні повноваження являють собою сукупність прав та обов'язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених проектом нормативно-правового акта.

Отже, дискреційне право органу виконавчої влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним, розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Наділивши державні органи та осіб, уповноважених на виконання функцій держави дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу держави та особам уповноважених на виконання функцій держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення.

Згідно з Рекомендаціями Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Враховуючи вищевикладене, позовна вимога щодо зобов'язання Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області видати ТОВ "Мало-Кохнівський кар'єр" новий витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 1902499 кв.м. для експлуатації та обслуговування Мало-кохнівського родовища гранітів, розташованої за адресою: м. Кременчук, вул. Ярмаркова, з використанням при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,50, та визнання протиправними дії відповідача щодо видачі витягу від 05.07.2016 №36-1605-99.2-719/17-6, зазначаючи при цьому саме з використанням при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,75 замість 0,50, є формою втручання в дискреційні повноваження органу виконавчої влади та виходить за межі завдань адміністративного судочинства, а тому не може бути задоволена.

За вищевикладених обставин, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог у цій частині.

З огляду на викладене вище, адміністративний позов належить задовольнити частково.

Згідно з частинами першою та третьою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7-11, 17, 18, 71, 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Мало - Кохнівський кар'єр" до Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області щодо видачі Товариству з обмеженою відповідальністю "Мало-Кохнівський кар'єр" витягу від 05.07.2016 № 36-1605-99.2-719/17-6 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 1902499 кв.м. для експлуатації та обслуговування Мало-кохнівського родовища гранітів, розташованої за адресою: м. Кременчук, вул. Ярмаркова, 15, з використанням при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,75.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Мало - Кохнівський кар'єр" () витрати зі сплати судового збору в розмірі 1378,00 (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держгеокадастру у м. Кременчуці Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова суду не набрала законної сили.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним поданням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Т.С. Канигіна