Справа № 808/4001/16
Суддя: Дуляницька Світлана Мефодіївна
Дата ухвалення: 2017-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

21 лютого 2017 року Справа № 808/4001/16
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дуляницької С.М., за участю секретаря судового засідання Філоненко Ю.М., за участю представників сторін:

позивача: представник Іоффе В.Л.

відповідача: представник Корольов О.О.

за наслідками підготовчого провадження у адміністративній справі за позовною заявою

Товариства з обмеженою відповідальністю "Ікар Плюс"

до Державної фіскальної служби України

про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Ікар Плюс" - звернулось до суду з позовом до Державної фіскальної служби України, в якому позивач просить:

визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невідображення в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість показників уточнюючих розрахунків податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок ТОВ "Ікар Плюс" за жовтень, листопад, грудень 2014 року, як таку, що не відповідає вимогам чинного законодавства України, порушує права та охоронювані законом інтереси позивача;

зобов'язати відповідача врахувати у формулу, за якою платник податків обчислює суму податку, на яку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, від'ємне значення податкового зобов'язання, яке виникло у ТОВ "Ікар Плюс" в розмірі 147159,00 грн. згідно поданих 14.08.2015 року уточнюючих розрахунків податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за жовтень, листопад, грудень 2014 року.

Від відповідача надійшло письмове клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до суду.

Представник позивача вказує, що до спірних правовідносин повинен застосовуватися строк звернення до суду, передбачений ст. 102 Податкового кодексу України.

Представник відповідача вказує, що позивач вже неодноразово звертався до суду з даним позовом, позивачу 29.09.2015 було відомо про ніби-то порушене право.

Вирішуючи питання щодо дотримання строків звернення до суду, варто зазначити таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 99 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права. Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Чинне законодавство обмежує право особи на звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів конкретно визначеним строком. Це, насамперед, викликано специфікою спорів, що розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Дані строки обмежують час, протягом якого вказані правовідносини можуть вважатися спірними.

Стаття 100 КАС України передбачає, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Ікар Плюс" здана до органу поштового зв'язку 19.12.2016 року, надійшла до Запорізького окружного адміністративного суду 22.12.2016 року (а.с. 3, 172).

З матеріалів справи вбачається, що позивач оскаржує бездіяльність відповідача щодо невідображення в Системі електронного декларування показників уточнюючих розрахунків, які подані 14.08.2015, просить зобов'язати врахувати показники таких уточнюючих розрахунків у формулу, за якою платник податків обчислює суму, на яку має право зареєструвати податкові накладні.

Водночас, відповідачем до клопотання про залишення позовної заяви без розгляду додано копію листа позивача від 29.09.2015 № 9, з якого вбачається, що позивачу вже 29.09.2015 було відомо про неврахування контролюючим органом в Системі електронного декларування ПДВ показників уточнюючих розрахунків, які подані в серпні 2015.

Крім того, позивач в позовній заяві зазначає, що звертався до податкового органу з листами 29.09.2015, 21.03.2016, 05.04.2016 з метою врегулювання даного питання, відповіді позивач отримав 27.10.2015, 29.03.2016, 17.05.2016.

А відтак, наявними в матеріалах справи доказами достовірно підтверджується, що з вересня 2015 року позивач знав про неврахування відповідачем в Системі електронного декларування ПДВ показників уточнюючих розрахунків, які подані в серпні 2015.

Позовна заява направлена до суду лише 19.12.2016, тобто з пропущенням встановленого шестимісячного строку звернення до суду.

Щодо покликання позивача на необхідність застосування ст. 102 Податкового кодексу України, варто зазначити, що строки, передбачені вказаною нормою, можуть застосовуватися у конкретних випадках щодо проведення перевірок та визначення суми грошових зобов'язань, стягнення податкового боргу, подання заяв про повернення надміру сплачених грошових зобов'язань, оскарження рішень про визначення сум грошових зобов'язань.

Позивач же оскаржує бездіяльність Державної фіскальної служби України та просить зобов'язати її вчинити дії, а відтак, строк, передбачений ст. 102 Податкового кодексу України не може застосовуватися в даному випадку як строк звернення до адміністративного суду.

Позивач не надав суду доказів наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Частиною другою ст. 8 КАС України визначено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

За приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Таким чином, особі гарантується право на звернення до суду.

Водночас, як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30 серпня 2006 року (справа "Каменівська проти України"), "право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду ..., не є абсолютним; воно може бути обмеженим ... Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані...".

Отже, за практикою Європейського Суду з прав людини право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Відповідно до ч. 5 ст. 121 КАС України, якщо в ході підготовчого провадження суд встановить, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою з пропущенням установленого законом строку звернення до адміністративного суду, або викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, позовна заява залишається без розгляду.

Зважаючи, що провадження у справі було відкрито за позовною заявою, поданою з пропущенням установленого законом строку звернення до адміністративного суду і підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду позивачем не наведено, а судом таких причин не знайдено, відтак, клопотання відповідача слід задовольнити, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. 99, ст.100, ст.121, ст.160, ст.165 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Клопотання Державної фіскальної служби України про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ікар Плюс" до Державної фіскальної служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя С.М.Дуляницька