Справа № 804/287/17
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2017-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 січня 2017 р. Справа № 804/287/17

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про застосування заходів реагування, -

в с т а н о в и в:

Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа», в якому просить:

- застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа», негайно зупинити виконання робіт (виробництва), за переліком в кількості 74 позиції.

Вивчивши матеріали позову, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 106 КАС України, тому підлягає залишенню без руху.

Відповідно до пункту 3 частини першої ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 КАС України.

Згідно п.4 ч.1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог, у відповідності зі ст. 105 Кодексу адміністративного судочинства України, і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги

Відповідно до ст.105 КАС України зміст адміністративного позову - це адресоване адміністративному суду прохання позивача процесуально-правового характеру задовольнити його вимогу до відповідача. Частина третя і четверта даної статті визначають формулювання позовних вимог, що можуть становити зміст адміністративного позову.

Аналізуючи викладене, суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно з ч. 4 ст. 105 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Таким чином, прохальна частина позовної заяви повинна містити конкретну вимогу зацікавленої особи залежно від обраного виду судового захисту, проте прохальна частина позивача містить дуже великий та не конкретизований перелік позовних вимог (скопійовані порушення з акту перевірки в кількості 74 позиції), що не відповідає вимогам ст.. 105 КАС України.

За правилами ч.3 ст.106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Позивачем не надано доказів на підтвердження сплати судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру.

При цьому, разом із позовною заявою позивачем подано до суду клопотання про відстрочення позивачу сплати судового збору до винесення рішення у справі, оскільки позивач є бюджетною установою та на сьогодні у кошторисі видатки в частині сплати судового збору відсутні.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить із того, що відповідно до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується із положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Частина друга цієї статті передбачає, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як зазначив у своїх рішеннях Вищий адміністративний суд України, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20 січня 2014 року, 36722122, від 15 квітня 2014 року , 38331796, від 29 липня 2014 року, 39942890).

Доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору не містять доказів, що підтверджують неспроможність позивача як суб'єкта владних повноважень сплатити такий судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру.

Суд зазначає, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень такого майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

З огляду на викладені обставини, суд не знайшов обґрунтованих підстав для задоволення заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору, оскільки позивачем як суб'єктом владних повноважень поданий до адміністративного суду позов відповідно до покладених на нього завдань та функцій.

Суд звертає увагу, що з 01 січня 2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06.12.2016 №1774-VII, яким внесено зміни до Закону України "Про судовий збір".

Зокрема, частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних громадян становить 1600 гривень і саме від цієї суми розраховується розмір судового збору.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України "Про судовий збір", в редакції, чинній на момент звернення до суду.

З урахуванням внесених змін до Закону України " Про судовий збір " за подання суб'єктом владних повноважень адміністративного позову не майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1 прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто - 1 600,00 грн.

Крім того, згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачем було заявлено суду 74 позовні вимоги немайнового характеру, проте сплачено судовий збір не було, що суперечить вищевикладеним вимогам чинного законодавства України.

Таким чином, розмір судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який позивач не сплатив становить 1 600,00 грн. * 74 (з врахуванням 74 позовних вимог), оскільки за кожну не майнову вимогу судовий збір сплачується окремо.

Крім того, згідно частини 3 статті 48 КАС України передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Відповідно до ч.7 ст.56 КАС України, законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, позов подано заступником начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_1, але оформленого належним чином документу, який би підтверджував повноваження ОСОБА_2 на право подання позовної заяви до позовної заяви не додано.

Разом з тим, адміністративний позов про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) розглядається в порядку скороченого провадження, передбаченого ст.183-2 КАС України, якою не визначено дії суду, у випадку невідповідності позовної заяви вимогам ст.106 КАС України.

Відповідно до ч.7 ст.9 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Оскільки статтею 183-2 КАС України не визначені дії суду, у випадку подання адміністративного позову, який не відповідає вимогам ст.106 КАС України, суддя вважає можливим застосувати за аналогією закону положення ст.108 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст.106 КАС України, а тому згідно з ч.1 ст.108 КАС України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про застосування заходів реагування - залишити без руху.

Позивачу встановити строк до 17 лютого 2017 року для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду виправленого позову з врахуванням вимог ст. 105 КАС України та належних доказів направлення його відповідачу: конкретизувати позовні вимоги відносно заходів реагування, які необхідно застосувати, виклавши прохальну частину позову максимально стисло, чітко та зрозуміло, надання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору, сплаченого в установленому порядку та розмірі за звернення до адміністративного суду з вимогами не майнового характеру у сумі 1 600,00 грн. за кожну позовну вимогу окремо, надання доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_1 на право подання позовної заяви від імені Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Роз'яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.В. Турлакова