Справа № 820/819/17
Суддя: Панченко О.В.
Дата ухвалення: 2017-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 лютого 2017 р. справа № 820/819/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панченко О.В., розглянувши адміністративний позов Державної служби України з безпеки на транспорті до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Державна служба України з безпеки на транспорті, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду, в якому просить суд стягнути з відповідача на користь Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпеки) 41025,6 грн. в дохід Державного бюджету України, а саме: (отримувач: УК у Біляївському районі р/р 0111 в ГУ ДКСУ у Одеській області МФО 828011 . Призначення платежу - плата за проїзд).

Вирішуючи питання в порядку ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст.106 КАС України.

При перевірці матеріалів позовної заяви суддею встановлено, що Державною службою України з безпеки на транспорті не надано докази сплати судового збору за подачу позовної заяви, в розмірі встановленому чинним законодавством, замість цього в адміністративному позові заявник просить суд про відстрочення сплати судового збору, обґрунтовуючи тим, що у заявника відсутня можливість сплатити судовий збір, у зв'язку з відсутністю коштів, призначених для цієї мети.

Дослідивши вказані матеріали позовної заяви, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір", згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З наведених положень Закону вбачається, що їх застосування підлягає виключно до осіб, рівень статків яких обмежений, для усунення для таких осіб перешкод фінансового характеру для доступу до правосуддя. Інших (ніж незадовільний майновий стан особи) підстав законодавством не визначено.

Таким чином, фактично єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан позивача. Проте, доказів незадовільного майнового стану позивача, що спричиняє неможливість сплати судового збору матеріали справи не містять.

Окрім того, суд зазначає, що обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Наведене узгоджується із правовою позицією Вищого адміністративного суду України, яка викладена у постанові Пленуму від 05.02.2016 р. №2 "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 р. № 3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22.05.2015 р. 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору". Таку ж позицію підтримав Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 25.09.2015 року по справі К/800/41360/15 (№ 2а-10730/10/1570)

Крім того, відповідно до п. 2 Прикінцевих положень Закону України від 22.05.2015 р. № 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", зобов'язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Вищенаведене узгоджується із правовою позицією Верховного суду України, що викладена в ухвалі від 25.09.2015 р. по справі №21-5401а15.

Виходячи з наведеного, вказані заявником обставини адміністративного позову не є підставою для відстрочки сплати судового збору.

Таким чином, подана позовна заява не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позовна заява, відповідно до вимог статті ч. 1 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України має бути залишена без руху.

Положеннями частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний надати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір", заявник не віднесений до осіб, звільнених від сплати судового збору, а тому судовий збір повинен бути сплачений на загальних умовах.

Оскільки предмет даної справи носить майновий характер, то сплата судового збору повинна справлятися відповідно до положень Закону України "Про судовий збір", а саме, відповідно до ч. 1 ст. 4 вище зазначеного Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу станом на 01.01.2017 р. складає 1600 грн.

Положеннями ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позовної заяви, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, при поданні даної позовної заяви судовий збір повинен сплачуватися у розмірі 1600 грн.

Положеннями ч. 1 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Зазначені недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом направлення до Харківського окружного адміністративного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору на реквізити: отримувач - УДКСУ у Червонозаводському районі м. Харкова Харківської області, МФО 851011, ,банк одержувача ГУДКСУ в Харківській області, рахунок 4011,код бюджетної класифікації: 22030001, призначення платежу: "Судовий збір, код 34390710".

Керуючись ст. ст.106, 108, 165, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Державної служби України з безпеки на транспорті до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами - залишити без руху.

Надати позивачу термін до 20.03.2017 року для усунення недоліків позовної заяви, а саме: позивачу необхідно надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в належній сумі, за наступними реквізитами: отримувач -УДКСУ у Червонозаводському районі м. Харкова, КОД ОКПО 37999628, МФО 851011, банк: ГУ ДКСУ в Харківській області, рахунок 4011, код класифікації доходів бюджету - 22030001, призначення платежу - "судовий збір, код ЄДРПОУ суду 34390710, пункт 3.1".

Роз'яснити заявнику, що в разі невиконання вимог ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до цієї ухвали до 20.03.2017 року позовна заява буде визнана неподаною та повернуто заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку згідно з ст. 186 КАС України, а саме: до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги з поданням її копії до апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили згідно з ст. 254 КАС України, а саме: після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова чи ухвала суду не набрала законної сили.

Суддя О.В. Панченко