Справа № 610/2086/16-а
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2017-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 610/2086/16-аСуддя-доповідач Чалий І.С.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2017 р.м. Харків
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Чалого І.С.

Суддів: П'янової Я.В. , Зеленського В.В.

за участю секретаря судового засідання Городова А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду заяви ОСОБА_2 про роз'яснення постанови Харківського апеляційного адміністратвиного суду від 17.11.2016 по справі № 610/2086/16-а

за позовом ОСОБА_2

до Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області

про визнання дій неправомірними, зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИЛА:

В травні 2016 року ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_2.), звернувся до Балаклійського районного суду Харківської області з адміністративним позовом до Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області про визнання дій неправомірними та зобов'язання призначити пенсію на пільгових умовах.

Постановою Балаклійського районного суду Харківської області від 23.06.2016 в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області було відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 28.07.2016 апеляційну скаргу позивача було задоволено, постанову суду першої інстанції - скасовано.

Прийнято нову постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_2 до Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області про визнання протиправними дій та рішення, скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії було задоволено.

Визнано дії Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області щодо відмови ОСОБА_2 в призначенні пенсії на пільгових умовах та зарахуванні стажу до пільгового протиправними.

Зобов'язано Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області призначити ОСОБА_2 з 26.04.2016 року пенсію за віком на пільгових умовах як трактористу-машиністу безпосередньо зайнятому у виробництві сільгосппродукції в колгоспі, а після реорганізації - підприємстві сільського господарства, постійно зайнятому на тракторі протягом повного польового періоду в рослинництві, або протягом календарного року в тваринництві, із зарахуванням до стажу роботи, який дає право на пенсію згідно п. "в" ст.13 Закону України "Про пенсійне забезпечення", періоду роботи трактористом-машиністом в СТОВ "Гусарівське" (до перейменування - колгоспі імені Леніна) з 10.01.1984 року по 15.12.2005 року.

Визнано протиправним та скасовано Рішення Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області №463 від 27.04.2016 року щодо відмови ОСОБА_2 в призначенні пенсії на пільгових умовах та зарахуванні стажу до пільгового.

Додатковою постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 17.11.2016 було стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 1157,55 грн.

В грудні 2016 року до Харківського апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_2 про роз'яснення рішення суду. Заявник, обґрунтовуючи заяву про роз'яснення судового рішення, вказує на те, що приймаючи рішення про стягнення судових витрат з Державного бюджету України, судом не визначено орган, за рахунок бюджетних асигнувань якого буде здійснено відповідне стягнення, що ускладнює виконання цього рішення казначейською установою в особі Управління Державної казначейської служби України в Балаклійському районі Харківської області. Просив роз'яснити додаткове рішення суду в частині визначення того, що стягнення судових витрат у розмірі 1157,55 грн. (одна тисяча сто п'ятдесят сім гривень 55 коп.) здійснюється за рахунок бюджетних асигнувань Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області на користь ОСОБА_2

Сторони в судове засідання апеляційної інстанції не з'явилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву, дослідивши додаткову постанову суду, заслухавши суддю-доповідача, колегія суддів вважає, що заява про роз'яснення судового рішення підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно із частинами першою та другою статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту; подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Згідно роз'яснень, викладених у пункті 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 "Про судове рішення в адміністративній справі", в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Наведене свідчить про те, що оцінка поняття про незрозумілість судового рішення заявника повинна узгоджуватися зі статтею 170 КАС України.

Дослідивши матеріали справи та додаткову постанову суду апеляційної інстанції, колегія суддів зазначає, що додатковою постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 17.11.2016 було іирішено стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 1157,55 грн., при цьому не вказано за рахунок бюджетних асигнувань якого органу необхідно здійснити безспірне списання коштів. Враховуючи те, що судом встановлено ймовірність неправильного виконання рішення суду в частині стягнення судових витрат внаслідок неясності резолютивної частини рішення, суд прийшов до висновку про необхідність роз'яснити рішення суду.

Відповідно до частини другої статті 3 Закону України "Про виконавче провадження", рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Тобто органи, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, належать до органів, на які законом покладено обов'язок виконання судових рішень у випадках стягнення коштів з державного та місцевих бюджетів.

При розподілі між сторонами судових витрат суд керується статтею 94 КАС України.

Згідно з підпунктом 3 пункту 9 розділу VI Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету у разі безспірного списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, відображає в обліку відповідні бюджетні зобов'язання розпорядника бюджетних коштів, з вини якого виникли такі зобов'язання. Погашення таких бюджетних зобов'язань здійснюється виключно за рахунок бюджетних асигнувань цього розпорядника бюджетних коштів. Одночасно розпорядник бюджетних коштів зобов'язаний привести у відповідність з бюджетними асигнуваннями інші взяті бюджетні зобов'язання.

Крім того, згідно частини першої статті 3 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" від 05.06.2012 № 4901-VI, яка визначає особливості виконання рішень суду про стягнення коштів з державного органу, встановлено, що виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Разом з цим, пунктом 19 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (далі по тексту - Порядок № 845), яким визначено механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, встановлено, що безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів і їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету або у заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюються органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти зараховані, шляхом оформлення розрахункових документів.

При цьому, під безспірним списанням відповідно до п. 2 Порядку № 845 розуміються операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

В свою чергу, з урахуванням принципу пріоритетності законів над підзаконними актами, колегія суддів дійшла висновку, що судові витрати слід стягнути із Державного бюджету України таким чином: шляхом їх безспірного списання із рахунків суб'єкта владних повноважень - відповідача, а саме - Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області та за рахунок бюджетних асигнувань цього суб'єкта владних повноважень.

Приймаючи до уваги вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що заява ОСОБА_2 про роз'яснення способу та порядку виконання додаткової постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 17.11.2016 є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 94, 160, 167, 170, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_2 про роз'яснення судового рішення задовольнити.

Роз'яснити додаткову постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 17.11.2016 по справі № 610/2086/16-а в частині того, що стягнення на користь ОСОБА_2 (64264, АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1) судових витрат в розмірі 1157,55 грн. (одна тисяча сто п'ятдесят сім гривень 55 коп.) здійснюється за рахунок бюджетних асигнувань Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області (64200, Харківська область, м. Балаклія, вул. Соборна, 45, ) шляхом їх безспірного списання із рахунків суб'єкта владних повноважень - Управління Пенсійного фонду України в Балаклійському районі Харківської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Чалий І.С.
Судді Пянова Я.В. Зеленський В.В.

Повний текст ухвали виготовлений 27.02.2017 р.