Справа № 826/679/16
Суддя: Епель О.В.
Дата ухвалення: 2017-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції: Огурцов О.П. Суддя-доповідач: Епель О.В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2017 року Справа № 826/679/16

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Кобаля М.І.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Б.В.» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання дій протиправними, визнання протиправним і скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Б.В.» (далі - позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач), в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просило:

- визнати протиправними дії посадових осіб Департаменту Держархбудінспекції м. Києва із застосування листа ДП «Укрдержекспертиза» від 23.12.2015 р. № 1905 під час проведення позапланової перевірки та складання акту, перешкоджання в отриманні інформації під час провадження у справі про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності від 11.01.2016 р. № 6/16/10/26-8/1101/02/4;

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Держархбудінспекції м. Києва від 11.01.2016 р. № 6/16/10/90-8/1101/02/4 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 листопада 2016 року адміністративний позов задоволено частково, а саме: визнано протиправною і скасовано постанову від 11.01.2016 р. № 6/16/10/90-8/1101/02/4 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нову постанову про відмову в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі, так як, на думку апелянта, зазначене рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду - без змін з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві у присутності довіреної особи ТОВ «Б.В.» ОСОБА_2 на підставі перевірки достовірності даних наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт від 30.11.2015 р. № КВ82 було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Будівництво торговельного центру «Петрівка», м.Київ, вул. Вербова, 21-23», за результатами якої складено акт від 24.12.2015 р.

У зазначеному акті контролюючий орган посилається на лист ДП «Укрдержбудекспертиза» від 23.12.2015 р. № 1905, в якому висловлені припущення щодо можливої належності об'єкта будівництва до ІV категорії складеності, виходячи з кількості осіб, що постійно на ньому перебувають.

Також в акті Інспекція зазначає, що ознак розпочатих будівельних робіт не виявлено.

У вказаному акті перевірки зафіксовані наступні порушення:

- в зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 30.11.2015 р. № КВ82 наведено недостовірні дані, а саме: занижена категорія складності об'єкта будівництва за вказаною вище адресою, чим порушено абз. 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- проектна документація об'єкта будівництва розроблена з порушенням вимог законодавства, а саме: занижена категорія складності об'єкта будівництва за вказаною вище адресою, чим порушено абз. 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- не проведена експертиза проекту будівництва об'єкту, чим порушено вимоги п. 1 ч. 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 1 п. 10 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою КМУ від 11.05.2011 р. № 560;

- проект розроблено з порушенням вимог п. 7 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, а саме: без отримання та врахування необхідних технічних умов на приєднання об'єкту до міських інженерних мереж ПАТ АК «Київводоканал» та ПАТ «Київенерго», чим порушено ч. 2 ст. 26, абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також за результатами перевірки складено:

- протокол від 24.12.2015 р. про порушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 11.01.2016 р. о 10 год. 00 хв. у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві за адресою: 01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, 26, каб. 718;

- припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності, які були отримані ОСОБА_3

30.12.2015 р. позивач звернувся до відповідача із заявою № 35 про надання копії листа ДП «Укрдержекспертиза» від 23.12.2015 р. № 1905, на який посилається Інспекція, а також 11.01.2016 р. з письмовими поясненнями щодо ненадання контролюючим органом запитуваної копії листа і відсутності в неї можливості з ним ознайомитися.

11.01.2016 р. Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві винесено постанову № 6/16/10/26-8/1101/02/4 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «Б.В.» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 124 020,00 грн.

Позивач, вважаючи протиправними дії посадових осіб Департаменту Держархбудінспекції м. Києва із застосування листа ДП «Укрдержекспертиза» від 23.12.2015 р. № 1905 під час проведення позапланової перевірки та складання акту, перешкоджання в отримання інформації під час провадження у справі про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності віл 11.01.2016 р. № 6/16/10/26-8/1101/02/4, а також протиправною постанову про накладення штрафу, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Судова колегія встановила, що задовольняючи позовні вимоги в частині визнання протиправною і скасування постанови, суд першої інстанції виходив з того, що в листі ДП «Укрдержекспертиза» від 23.12.2015 р. № 1905 висловлені лише припущення щодо категорії складності об'єкта будівництва і відповідачем не надано жодних доказів на їх підтвердження, а також, що в акті перевірки зазначено, що на об'єкті будівництва не виявлено ознак розпочатих будівельних робіт.

Відмовляючи в іншій частині позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що дії посадових осіб Інспекції при проведенні перевірки, зокрема використання даних вказаного листа ДП і складання акту перевірки є службовою діяльністю, що сама по собі не створює відповідних правових наслідків, а також з того, що в протоколі про правопорушення вказано чітку дату, час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 р. № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР), «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 р. № 687-XIV (далі - Закон № 687-XIV), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Постанова № 553), Порядком віднесення об'єктів будівництва до ІV та V категорій складності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27.04.2011 р. № 557 (далі - Порядок № 557), постановою Кабінету Міністрів України «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011 р. № 466 (далі - Постанова № 466), Порядком затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 р. № 560 (далі - Порядок № 560).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1, 3, п. 1, 2, 3 ч. 4 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Статтею 10 Закону № 687-XIV передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

У п.п. 2, 9, 11, 12, 13 Постанови № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема мають право: отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно з п.п. 16-21 Постанови № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Відповідно до ст. 32 Закону № 3038-VI всі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Порядком № 557 врегульовано механізм визначення категорії складності об'єктів будівництва.

У п.п. 5, 7 Порядку № 557 зазначено, що до ІV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак: 11) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб; 2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом; 3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації: можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

Під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

У ч. 1 ст. 26 Закону № 3038-VI закріплено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.

Згідно з п. 2, 7, 8 Постанови № 466 підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи зі спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під'їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

У разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Згідно з п. 10 Порядку № 560 обов'язковій експертизі підлягають проекти будівництва об'єктів, що: належать до IV і V категорії складності, - щодо дотримання вимог до їх міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки.

Відповідно до абзацу 4 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону № 208/94-ВР суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації: на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Системний аналіз наведених правових норм надає підстави стверджувати, що в разі виявлення у ході перевірки об'єкту самочинного будівництва уповноважена особа контролюючого органу зобов'язана забезпечити встановлення його категорії складності шляхом залучення експерта і лише після цього застосовувати до суб'єкта містобудування відповідні заходи адміністративного випливу.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що як було правильно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, визначення контролюючим органом категорії складності об'єкта будівництва, щодо якого проводилася перевірка, здійснювалося без залучення експерта та навіть без здійснення відповідних розрахунків, а лише на підставі листа ДП «Укрдержекспертиза» від 23.12.2015 р. № 1905, в якому міститься виключно припущення про його віднесення до ІV категорії.

Більш того, в самому акті перевірки та в апеляційній скарзі Інспекцією зазначено, що ознак розпочатих будівельних робіт не виявлено /Т.1 а.с.82, 133/, що саме по собі вказує на необґрунтованість доводів апелянта про виявлення самочинного будівництва.

З огляду на це, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо безпідставності притягнення відповідача до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч. 2 ст. 2 Закону № 208/94-ВР, та накладення штрафу в розмірі 124 020,00 грн. та, відповідно, протиправності оскаржуваної постанови від 11.01.2016 р. № 6/16/10/90-8/1101/02/4 і необхідності її скасування.

Приходячи до такого висновку апеляційний суд враховує правову позицію, висловлену в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 р. у справі «Рисовський проти України», в якому Суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Доводи апелянта про те, що у матеріалах перевірки, зокрема в акті, протоколі та приписі, уповноваженою особою позивача не зазначено жодних зауважень, колегія суддів вважає не обґрунтованими, оскільки це є правом, а не обов'язком особи, щодо якої проводиться перевірка.

Посилання апелянта на лист ДП «Укрдержекспертиза» від 23.12.2015 р. № 1905 апеляційний суд до уваги не приймає, оскільки, як було встановлено вище, у вказаному листі висловлено лише припущення щодо можливої невідповідності категорії складності об'єкта будівництва.

Твердження апелянта про те, що об'єкт є самочинним будівництвом, видаються взагалі не логічними, так як зазначалося вище, і в акті перевірки, і в апеляційній скарзі Інспекція зазначає, що ознак розпочатих будівельних робіт не виявлено.

Посилання апелянта на судове рішення у справі № 826/1989/16, яким на його думку підтверджується факт вчинення позивачем правопорушення, за яке його притягнуто до відповідальності, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 06 грудня 2016 року у справі № 826/1989/16, яка набрала законної сили та на яку посилається апелянт, встановлено, що ДАБІ України не вчинено будь-яких дій для визначення категорії складності об'єкта будівництва ТЦ «Петрівка» по вул. Вербовій, 21, 23 в м. Києві і не доведено заниження його категорії складності /Т.1 а.с. 187/.

Крім того, представник апелянта посилався на судову практику ВАСУ в інших адміністративних справах, але такі доводи є не обґрунтованими, так як надані суду копії рішень ВАСУ ухвалені за інших обставин справи і, у відповідності, до ст. 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, тобто розглядає спори на підставі відповідних законодавчих актів.

Таким чином, проаналізувавши ці та всі інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апелянтом, який є суб'єктом владних повноважень, всупереч ч. 2 ст. 71 КАС України не доведено правомірності прийняття ним оскаржуваної постанови.

Перевіряючи оскаржуване судове рішення в межах апеляційної скарги, відповідно до ч. 1 ст. 195 КАС України, в частині щодо вирішення решти позовних вимог, оскільки апелянтом оскаржується рішення суду в цілому, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними дій посадових осіб Департаменту Держархбудінспекції м. Києва із застосування листа ДП «Укрдержекспертиза» від 23.12.2015 р. № 1905 під час проведення позапланової перевірки та складання акту.

Так, з наведених вище правових норм вбачається, що визначення переліку матеріалів, які використовують при проведенні перевірки та їх застосування, а також складання за її результатами відповідного акту, є службовою діяльністю органів архбудконтролю, яка сама по собі не створює для суб'єкта містобудування правових наслідків, не змінює обсяг його прав і обов'язків.

З огляду на це, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності належних та необхідних правових підстав для задоволення вказаних позовних вимог.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними дії посадових осіб Департаменту Держархбудінспекції м. Києва із перешкоджання в отримання інформації під час провадження у справі про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності віл 11.01.2016 р. № 6/16/10/26-8/1101/02/4.

Пунктами 12, 13 Порядку № 553 регламентовано права та обов'язки суб'єкта містобудування і органу архбудконтролю.

Разом з тим, з матеріалів справи не вбачається вчинення відповідачем дій, спрямованих на перешкоджання позивачу в отриманні інформації, а навпаки, у протоколі чітко вказано дату, час та місце проведення розгляду адміністративної справи.

Таким чином, апеляційний суд також погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні таких позовних вимог.

Враховуючи вищевикладені обставини та докази у їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції було повно встановлено обставини справи та ухвалено рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, згідно з вимогами ст. 159 КАС України.

Відповідно до ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, апеляційна скарга Державної архітектурно-будівельної інспекції України підлягає залишенню без задоволення, а постанова Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 листопада 2016 року - без змін.

Керуючись ст. ст. 159, 160, 195, 196, 198, 200, 204, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Державна архітектурно-будівельна інспекція України залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 листопада 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня її складання в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст рішення, відповідно до ч. 3 ст. 160 КАС України, виготовлено 24 лютого 2017 року.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя Епель О.В.

Судді: Карпушова О.В.

Кобаль М.І.