Справа № 826/11803/16
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2017-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

21 лютого 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Костюк Л.О., Троян Н.М.,

за участю секретаря Івченка М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 - голови ради Громадської організації «Всеукраїнська спілка працівників торгівлі та послуг «ТРУДОВА СПІВДРУЖНІСТЬ» та апеляційну скаргу Київської міської ради на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 - голови ради Громадської організації «Всеукраїнська спілка працівників торгівлі та послуг «Трудова співдружність» до Київської міської ради, третя особа: Голова обслуговуючого кооперативу «Садове товариство «Гайок-МІ» ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 - голова ради Громадської організації «Всеукраїнська спілка працівників торгівлі та послуг «ТРУДОВА СПІВДРУЖНІСТЬ» (далі - Позивач) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської ради (далі - Відповідач), третя особа: голова ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3 (далі - Третя особа) про зобов'язання Відповідача забезпечити направлення на адресу голови ради громадського об'єднання «ТРУДОВА СПІВДРУЖНІСТЬ» ОСОБА_2 Положення про постійні комісії Київської міської ради у редакції, чинній на момент направлення; зобов'язання Відповідача розглянути пропозиції голови ОК «СТ «Гайок-Мі» ОСОБА_3 від 14.06.2016 року (вх.08/10364) відповідно Закону України «Про звернення громадян» з урахуванням ст.7 цього Закону, про що проінформувати голову ради громадського об'єднання «ТРУДОВА СПІВДРУЖНІСТЬ» ОСОБА_2 в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 листопада 2016 року адміністративний позов задоволено частково: зобов'язано Київську міську раду забезпечити направлення на адресу голови ради громадської організації «Всеукраїнська спілка працівників торгівлі та послуг «ТРУДОВА СПІВДРУЖНІСТЬ» ОСОБА_2 Положення про постійні комісії Київської міської ради в редакції, чинній на момент направлення. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, Позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог, в решті рішення суду залишити без змін.

Відповідачем також подано апеляційну скаргу на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 листопада 2016 року з вимогою скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позову та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог повністю.

Кожен з апелянтів посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення Позивача, Третьої особи на стороні Позивача та представника Відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги задоволенню не підлягають з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 24.05.2016 року голова ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3 звернулася до голови постійної комісії Київської міської ради з питань регламенту та депутатської етики ОСОБА_5 з інформаційним запитом вх.№08/397 (з) в якому просила повідомити:

1) чи поверталась постійна комісія Київської міської ради з питань регламенту та депутатської етики до розгляду звернення голови ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3 від 11.09.2013 року стосовно оформлення письмового проекту рішення «Про надання земельних ділянок Національному природному парку «Голосіївський» (…)», прийнятого на пленарному засіданні 15.12.2011 року за основу (в першому читанні), після набуття чинності рішення Київради від 12.11.2014 року №351/35 «Про затвердження Регламенту Київської міської ради» і яке рішення з цього приводу було прийнято комісією?;

2) якщо ні, то коли постійна комісія Київської міської ради з питань регламенту та депутатської етики, враховуючи протокол засідання постійної комісії №17 від 29.10.2013 року, повернеться до розгляду звернення голови ОК «СТ «Гайок - Мі» від 11.09.2013 року стосовно оформлення письмового проекту рішення «Про надання земельних ділянок Національному природному парку «Голосіївський» (…)»?.

Голова постійної комісії Київської міської ради з питань регламенту та депутатської етики ОСОБА_5, листом від 28.05.2016 року №08/295-94 стосовно першого питання повідомив Третю особу, що постійні комісії з питань регламенту та депутатської етики Київської міської ради VIII скликання та VII скликання не повертались до розгляду звернення голови ОК «СТ «Гайок - Мі» від 11.09.2013 року. Також, повідомлено, що друге запитання відносно того, коли буде розпочато дії з письмового оформлення рішення Київради від 15.11.2011 року, не підпадає під визначення публічної інформації, а тому буде розглянуто на одному з найближчих засідань постійної комісії Київради з питань регламенту та депутатської етики згідно Закону України «Про звернення громадян»; інформація про час, місце проведення та питання, які передбачаються внести на розгляд комісії, розміщуються на офіційному веб-сайті Київради за два робочі дні до засідання відповідної комісії.

16.06.2016 року Третя особа звернулася до голови постійної комісії Київської міської ради з питань регламенту та депутатської етики ОСОБА_5 з пропозицією вх.№08/10364 та, керуючись Законом України «Про звернення громадян», просила під час розгляду запиту голови ОК «СТ «Гайок - Мі» від 24.05.2016 року у частині другого запитання запропонувати Комісії, по-перше, прийняти висновок щодо необхідності вчинення Київрадою заходів індивідуального характеру з метою припинення встановленого постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.04.2013 року у справі №2а-16554/12/2670 порушення прав ОК «СТ «Гайок - Мі» та, наскільки це можливо, виправлення наслідків; по-друге, рекомендувати заступнику міського голови - секретарю Київської міської ради надати доручення постійній комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо письмового оформлення рішення Київради від 15.11.2011 року «Про надання земельних ділянок Національному природному парку «Голосіївський» для експлуатації та обслуговування Національного природного парку «Голосіївський» у Голосіївському районі м.Києва» за основу (в першому читанні), як це передбачено п.13 ст.28 Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням від 12.11.2014 року №351/351.

Голова постійної комісії Київської міської ради з питань регламенту та депутатської етики ОСОБА_5, листом від 22.06.2016 року №08/295-125 повідомив голові ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3, що порушене у зверненні питання не відноситься до функціональної спрямованості постійної комісії Київради з питань регламенту та депутатської етики, визначеної в частині 5 статті 5 Положення про постійні комісії Київради, затвердженого рішенням Київради від 19.06.2014 року №9/9, та направив витяг з протоколу №20 засідання постійної комісії від 22.06.2016 року.

Позивач 23.06.2016 року звернулася до голови постійної комісії Київської міської ради з питань регламенту та депутатської етики ОСОБА_5 із запитом вих.№540 та, керуючись Законом України «Про доступ до публічної інформації», просила забезпечити направлення на її адресу рекомендованою кореспонденцією наступні документи:

1) Положення про постійні комісії Київської міської ради у діючій редакції;

2) Витяги з протоколів засідань Комісії від 07.06.2016 року та від 22.06.2016 року з питань, що стосується розгляду звернень голови ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3;

3) Повідомлення, інший документ про направлення звернення голови ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3 від 14.06.2016 року за належністю до відповідної постійної комісії Київради.

05.07.2016 року голова постійної комісії Київської міської ради з питань регламенту та депутатської етики ОСОБА_5 листом №08/295-133 повідомив, що направляє діючу редакцію Положення про постійні комісії Київської міської ради, затвердженого рішенням Київради від 19.06.2014 №9/9, а також витяги з протоколів засідання постійної комісії Київради з питань регламенту та депутатської етики від 07.06.2016 року і 22.06.2016 року, що стосуються розгляду питань, порушених головою ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3. Також, повідомив, що діюче Положення розміщене на офіційному веб-сайті Київради, та доступне у відкритому пошуковому ресурсі «Ліга Закон», посилання на який міститься на офіційному веб-сайті Київради в розділі «Нормотворча діяльність».

Стосовно прохання направити повідомлення або інший письмовий документ про направлення звернення голови ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3 від 14.06.2016 року за належністю повідомлено наступне.

На засіданні постійної комісії Київради з питань регламенту та депутатської етики №20 від 22.06.2016 року було розглянуто звернення голови ОК «СТ «Гайок - МІ» ОСОБА_3 від 14.06.2016 року. Рішенням комісії встановлено, що порушене у зверненні питання не відноситься до функціональної спрямованості постійної комісії Київради з питань регламенту та депутатської етики, визначеної в частині п'ятій статті 5 Положення про постійні комісії Київради, затвердженого рішенням Київради від 19.06.2014 року №9/9.

Відповідно частини 3 статті 7 Закону України «Про звернення громадян», якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об'єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п'яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення.

Також повідомлено, що поняття «функціональна спрямованість постійної комісії» не тотожне поняттю «повноваження постійної комісії». Згідно частиною 5 статті 47 Закону, у Положенні про постійні комісії ради визначається саме функціональна спрямованість постійних комісій, а не їх повноваження. На виконання вищезгаданих положень Закону, стаття 5 діючого Положення про постійні комісії визначає функціональну спрямованість, а не повноваження постійних комісій.

Крім того, до листа від 05.07.2016 року №08/295-133 додано копії документів на 4-х аркушах.

За приписами статті 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації», публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що доступ до інформації забезпечується, зокрема, шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Згідно ст.19 Закону України «Про доступ до публічної інформації», запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.

Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача. Письмовий запит подається у довільній формі.

Запит на інформацію має містити: 1) ім'я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв'язку, якщо такий є; 2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.

Відповідно ч.1 ст.13 Закону України «Про доступ до публічної інформації», розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб'єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб'єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов'язковими для виконання.

Колегія суддів не приймає до уваги твердження Відповідача про те, що звернення були адресовані не Київській міській раді, а голові постійної комісії Київради з питань регламенту та депутатської етики, відповідно пункт 2.1 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29 вересня 2016 року №10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації» останній не є розпорядником публічної інформації, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про задоволення позову в цій частині, з огляду на таке.

Відповідно п.2.1 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29 вересня 2016 року №10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації» відповідно до пункту 1 частини першої статті 13 Закону N 2939-VI розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб'єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб'єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов'язковими для виконання.

Визначене поняття «суб'єкт владних повноважень» не охоплює посадових осіб і службових осіб органів державної влади, місцевого самоврядування, оскільки за своїм статусом та колом повноважень вони не підпадають під розуміння органу державної влади та інших суб'єктів, зазначених у пункті 1 частини першої статті 13 Закону N 2939-VI. У зв'язку з цим такі особи не можуть (не мають здатності) виконувати обов'язки розпорядника інформації, у тому числі обов'язки щодо обліку та оприлюднення публічної інформації (статті 14, 15 Закону N 2939-VI). У разі подання позову до таких осіб судам необхідно залишати його без задоволення через неналежність відповідача (нездатність таким відповідачем порушити права позивача), за умови якщо позивач відмовиться від їх заміни на належного відповідача і/або суд не знайде підстав для залучення другого відповідача.

Відповідно до частини першої статті 5 та частини першої статті 12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова (далі - міський голова) входить до системи місцевого самоврядування і є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об'єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста.

Конституційний Суд України у пункті 4 Рішення від 6 липня 1999 року N 7-рп/990 роз'яснив, що міський голова як особа, що має представницький мандат, виступає від імені виборців, зокрема представляє територіальну громаду, міську раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об'єднаннями громадян тощо; звертається до суду з питань визнання незаконними актів відповідних органів місцевого самоврядування, місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права та інтереси територіальної громади, а також повноваження ради та її органів; укладає від імені територіальної громади, міської ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства (частина третя статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Виконання цих функцій та повноважень має місце тому, що виборці обрали його і наділили мандатом (тобто дорученням).

З наведеного випливає, що міський голова хоча й входить до системи місцевого самоврядування, однак не є органом місцевого самоврядування - сільською, селищною, міською радою або їх виконавчим органом, а тому не володіє публічною інформацією і в розумінні пункту 1 частини першої статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» не може бути її розпорядником. У зв'язку з цим міський голова не може бути належним відповідачем у спорі щодо надання доступу до публічної інформації за інформаційним запитом.

Аналогічний підхід слід застосовувати й до голів районної (обласної) рад. Відмінність між головами районних (обласних) рад та міським головою полягає у порядку обрання їх на ці посади. На відміну від міських голів, які безпосередньо обираються територіальними громадами села, селища, міста, голови районних (обласних) рад обираються з числа депутатів цих рад.

Залежно від того, у чиєму володінні знаходиться запитувана інформація, належним відповідачем за позовами щодо доступу до публічної інформації у таких випадках є або відповідний представницький орган місцевого самоврядування (сільська, селищна, міська, районна, обласна ради) або виконавчий орган місцевого самоврядування.

Не є розпорядниками публічної інформації у розумінні Закону N 2939-VI народні депутати України, депутати місцевих рад та Верховної Ради АРК, голови районних, обласних рад, сільський, селищний, міський голова, судді, прокурори, державні виконавці тощо.

Таким чином, пунктом 2.1 наведеної постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України роз'яснено, що належними відповідачами в такій категорії справ, як доступ до публічної інформації є або відповідний представницький орган місцевого самоврядування (сільська, селищна, міська, районна, обласна ради), або виконавчий орган місцевого самоврядування та не можуть бути Відповідачами посадові особи чи службові особи органів державної влади, місцевого самоврядування.

Колегія суддів звертає увагу на те, що Позивачем подано позов до органу місцевого самоврядування, а саме: до Київської міської ради, яка є належним Відповідачем, тож вищенаведені твердження є безпідставними.

За припасами ст.20 Закону України «Про доступ до публічної інформації», розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту.

У разі якщо запит на інформацію стосується інформації, необхідної для захисту життя чи свободи особи, щодо стану довкілля, якості харчових продуктів і предметів побуту, аварій, катастроф, небезпечних природних явищ та інших надзвичайних подій, що сталися або можуть статись і загрожують безпеці громадян, відповідь має бути надана не пізніше 48 годин з дня отримання запиту.

Клопотання про термінове опрацювання запиту має бути обґрунтованим.

У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту.

Згідно статті 21 Закону України «Про доступ до публічної інформації», інформація на запит надається безкоштовно.

У разі якщо задоволення запиту на інформацію передбачає виготовлення копій документів обсягом більш як 10 сторінок, запитувач зобов'язаний відшкодувати фактичні витрати на копіювання та друк.

Розмір фактичних витрат визначається відповідним розпорядником на копіювання та друк в межах граничних норм, встановлених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо розпорядник інформації не встановив розміру плати за копіювання або друк, інформація надається безкоштовно.

При наданні особі інформації про себе та інформації, що становить суспільний інтерес, плата за копіювання та друк не стягується.

Статтею 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов'язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов'язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п'ятою статті 19 цього Закону.

Відповідь розпорядника інформації про те, що інформація може бути одержана запитувачем із загальнодоступних джерел, або відповідь не по суті запиту вважається неправомірною відмовою в наданні інформації.

Розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов'язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.

Отже, розпорядник інформації за запитом на інформацію, який відповідає вимогам статті 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації», зобов'язаний або задовольнити його, надавши запитувачу достовірну, точну та повну інформацію, або відмовити у задоволенні такого запиту за умови існування законних підстав, які перелічені в частині першій статті 22 Закону, або повідомити запитувача, що запит направлений належному розпоряднику.

У статті 23 Закону України «Про доступ до публічної інформації» зазначено, що рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду. Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач звернулася до суду з адміністративним позовом, вказуючи, що не отримувала на свій запит вих.№540 від 23.06.2016 року (отримано Відповідачем вх. №08/10977 від 29.06.2016 року) Положення про постійні комісії Київської міської ради в редакції, чинній на момент направлення запиту.

Відповідач зазначив, що за результатами розгляду вказаного запиту постійною комісією Київської міської ради з питань регламенту та депутатської етики надано відповідь листом від 05.07.2016 року №08/295-133 та повідомлено, що діюче Положення про постійні комісії Київської міської ради, затверджене рішенням Київради від 19.06.2014 року №9/9, розміщене на офіційному веб-сайті Київради, а також доступне у відкритому пошуковому ресурсі «Ліга Закон», посилання на який міститься на офіційному веб-сайті Київради в розділі «Нормотворча діяльність» та було додано копії документів на 4-х аркушах.

У той же час такі обставини, не підтверджують факт надсилання Позивачу діючої редакції Положення про постійні комісії Київської міської ради, затвердженого рішенням Київради від 19.06.2014 № 9/9, з підстав розміщення такого Положення на офіційному веб-сайті Київради та у відкритому пошуковому ресурсі «Ліга Закон».

Однак, Позивач зазначає, що в додатках до вказаного листа вона отримала витяг з протоколу №19 засідання постійної комісії від 07.06.2016 року (1 арк.), витяг з протоколу №20 засідання постійної комісії від 22.06.2016 року (2 арк.) та витяг з протоколу №20 засідання постійної комісії від 22.06.2016 року (1 арк.).

Частиною 2 статті 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановлено, що розпоряднику інформації заборонено надавати відповідь про те, що інформація може бути одержана запитувачем із загальнодоступних джерел, оскільки така відповідь вважається неправомірною відмовою в наданні інформації.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовна вимога про зобов'язання Відповідача забезпечити направлення на адресу Позивача Положення про постійні комісії Київської міської ради в редакції, чинній на момент направлення підлягає задоволенню.

Частинами 1, 2 статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно п.8 ст.3 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Частинами 1, 2 статті 6 КАС України, встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. У випадках, установлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Таким чином, судовому захисту в адміністративних судах України підлягає лише порушене право, а отже предмет оскарження за правилами адміністративного судочинства повинен мати юридичне значення, тобто впливати на коло прав, свобод, законних інтересів чи обов'язків, а також встановлені законом умови їх реалізації.

До адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено, водночас відповідно до зазначених норм право особи на звернення до адміністративного суду обумовлено суб'єктивним уявленням особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту, однак обов'язковою умовою здійснення такого захисту судом є наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

Отже, позовна вимога про зобов'язання Відповідача розглянути пропозиції голови ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3 від 14.06.2016 (вх. №08/10364) відповідно до Закону України «Про звернення громадян» з урахуванням статті 7 цього Закону стосується не Позивача, а саме: голови ОК «СТ «Гайок - Мі» ОСОБА_3, яка у цій справі є третьою особою без самостійних вимог на предмет спору та не звертається до суду із позовом для захисту порушеного права щодо порядку розгляду вказаного звернення.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо часткового задоволення позовних вимог, а саме зобов'язання Київської міської ради забезпечити направлення на адресу голови ради громадської організації «Всеукраїнська спілка працівників торгівлі та послуг «ТРУДОВА СПІВДРУЖНІСТЬ» ОСОБА_2 Положення про постійні комісії Київської міської ради в редакції, чинній на момент направлення.

Положеннями ст.159 КАС України визначено, що судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційних скарг не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи допущені порушення норм матеріального чи процесуального права, які передбачені ст.ст. 201, 202 КАС України.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційні скарги слід залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст.198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - голови ради Громадської організації «Всеукраїнська спілка працівників торгівлі та послуг «ТРУДОВА СПІВДРУЖНІСТЬ» та апеляційну скаргу Київської міської ради залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 листопада 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Ухвала складена в повному обсязі 27 лютого 2017 року.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді: Костюк Л.О.

Троян Н.М.