Справа № 802/164/17-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2017-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

21 лютого 2017 р. Справа № 802/164/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Мультян М.Б.,

за участі секретаря судового засідання: Крисько І.В.

представника позивача:ОСОБА_1

представника відповідача: Струць І.Т.

третьої особи ОСОБА_3

представника третьої особи: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника третьої особи про залишення адміністративного позову без розгляду по справі

за позовом: ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3

до: відділу Держгеокадастру в Ямпільському районі Вінницької області, державного реєстратора Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Ямпільської міської ради Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача приватне акціонерне товариство "Продовольча компанія "Поділля"

про: визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3 до відділу Держгеокадастру в Ямпільському районі Вінницької області, державного реєстратора Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Ямпільської міської ради Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача приватне акціонерне товариство "Продовольча компанія "Поділля" про визнання протиправним та скасування рішення.

02 лютого 2017 року на адресу Вінницького окружного адміністративного суду від представника третьої особи надійшло клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду у зв'язку із пропущенням строків звернення до суду.

У судовому засіданні представник третьої особи підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Представник позивача заперечував з приводу поданого клопотання та просив відмовити у його задоволенні. Так, представником позивача зазначено, що ОСОБА_5 у грудня 2016 року при ознайомленні із матеріалами справи дізнався, що 06 вересня 2010 року між померлим ОСОБА_6 та ЗАТ ПК "Поділля" було укладено договір оренди землі № К000000957 та зареєстрований 07 грудня 2010 року на 10 років. Проте, позивачу про зазначений договір нічого не було відомо, відтак, останнім укладено договір оренди землі 08 вересня 2016 року ОСОБА_3.

Третя особа, ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду.

Представник відповідача при вирішенні даного питання поклалась на розсуд суду.

Представник відповідача 2 у судове засідання не з'явився, однак надав заяву про розгляд справи без його участі. Окрім того, зазначив, що при вирішенні адміністративної справи покладається на розсуд суду.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення адміністративного позову без розгляду враховуючи наступне.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу положень частини 1 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами

Частиною 2 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на звернення до адміністративного суду, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Встановлення таких строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України не зловживаючи ними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Для з'ясування питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно встановити фактичну обставину, з настанням якої позивач дізнався або мав би дізнатися про порушення свого права.

Як випливає із матеріалів справи ОСОБА_5 є власником земельної ділянки площею 1,5036 га кадастровий номер НОМЕР_1, яка розташована на території Довжоцької сільської ради Ямпільського району Вінницької області, що раніше належала померлому ОСОБА_6 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_2 виданого Ямпільською районною державною адміністрацією 20 жовтня 2004 року.

06 вересня 2010 року між приватним акціонерним товариством "Продовольча компанія "Поділля" та ОСОБА_6 укладено договір оренди землі № К000000957 терміном на 10 років (а.с. 6-7).

Договір оренди зареєстровано 07 грудня 2010 року, реєстраційний номер 25 відділом Вінницької регіональної філії ДП "Центр ДЗК" у державному реєстрі земель (а.с. 9).

Разом з тим, у судовому засіданні представником позивача зазначено, що ОСОБА_6 перед днем смерті коли передавав ОСОБА_5 державний акт на земельну ділянку то сказав, що його землю орендує ПрАТ "Продовольча компанія "Поділля" з яким він у 2005 році уклав договір оренди на 10 років, тобто до 2015 року. Після смерті ОСОБА_6, ОСОБА_5 оформив спадкову земельну ділянку 11 червня 2016 року. Після того, як строк дії договору оренди землі зареєстрованого 18 липня 2005 року укладеного між ОСОБА_7 та ПрАТ "Продовольча компанія "Поділля" сплив 2015 року до позивача ніхто не звертався про продовження строку дії договору, тому останній вважав, що договір є припиненим. Так, у 2016 році ОСОБА_5 вирішив передати земельну ділянку ОСОБА_3 про що уклав договір оренди, який зареєстрований 08 вересня 2016 року. Окрім того, представником позивача зазначено, що орендну плату за користування землею за договором оренди він не отримував, а померлий ОСОБА_6 отримував лише за договором, який зареєстрований 18 липня 2005 року.

Однак, суд не погоджується з даними твердженнями представника позивача з урахуванням наступного.

У судовому засіданні судом оглянуто видаткові касові ордера про орендну плату за земельний пай за 2013-2014 рік та акт приймання-передачі орендної плати від 10 серпня 2015 року відповідно до договору оренди землі від 06 вересня 2010 року, що свідчить про те виконувались умови договору.

Окрім того, як було встановлено у судовому засіданні державну реєстрацію договору оренди від 06 вересня 2010 року було проведено 07 грудня 2010 року, а ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 тобто мав право оскаржити державну реєстрацію договору оренди починаючи з грудня 2010 року.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що позивачем не наведено жодної поважної причини пропуску строку звернення до суду, які є об'єктивно непереборними та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та не підтверджені належними доказами.

Тому, керуючись положеннями статті 100 КАС України, відповідно до якої адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, суд прийшов до висновку, що подана заява підлягає залишенню без розгляду. Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 100 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника третьої особи про залишення адміністративного позову без розгляду - задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3 до відділу Держгеокадастру в Ямпільському районі Вінницької області, державного реєстратора Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Ямпільської міської ради Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача приватне акціонерне товариство "Продовольча компанія "Поділля" про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Мультян Марина Бондівна