Справа № 815/4811/16
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2017-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

815/4811/16

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

——————————————————————

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2017 р.

м.Одеса

Справа № 815/4811/16

Категорія: 5.2

Головуючий в 1 інстанції: Єфіменко К. С.

Колегія суддів Одеського апеляційного адміністративного суду

у складі: судді доповідача - головуючого - Шляхтицького О.І.,

суддів: Запорожана Д.В., Романішина В.Л.,

при секретарі – Ханділян Г.В.,

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2016 року ТОВ “Кій Торг” звернулось з вищевказаним адміністративним позовом.

В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що під час здійснення митного контролю та митного оформлення товарів та випуску їх у вільний обіг за тимчасовими митними деклараціями митницею було визнано заявлену декларантом митну вартість товарів, визначену за основним методом визначення митної вартості товарів - за ціною договору. При цьому, у органу доходів і зборів не виникало сумнівів у достовірності відомостей в поданих до митного оформлення товару документах, додаткові документи для підтвердження задекларованої митної вартості митницею не затребувались, а подані документи для підтвердження заявленої митної вартості були визнані достатніми та такими, що давали змогу пересвідчитись у правильності заявленої митної вартості. Отже, органом доходів і зборів було визнано заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору під час випуску товарів у вільний обіг за тимчасовими митними деклараціями. Застосування резервного методу визначення митної вартості товарів у прийнятих спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів та оформлення на їх підставі карток відмови у митному оформленні товарів під час подання декларантом додаткових декларацій є необґрунтованим, безпідставним та таким, що порушує послідовність обрання методу визначення митної вартості товару, визначеного ч.3 ст.57 Митного кодексу України, з урахуванням відсутності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів.

1. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000176/1 від 01.09.2016.

3. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000175/1 від 01.09.2016.

5. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000180/1 від 02.09.2016.

7. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000178/1 від 02.09.2016.

9. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000186/1 від 06.09.2016.

11. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000184/1 від 05.09.2016.

13. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000183/1 від 05.09.2016.

15. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000187/1 від 06.09.2016.

17. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000188/1 від 06.09.2016.

19. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000185/1 від 06.09.2016.

21. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000189/1 від 06.09.2016.

23. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000196/1 від 07.09.2016.

25. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000191/1 від 07.09.2016.

27. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000226/1 від 14.09.2016.

29. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000197/1 від 07.09.2016.

31. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000195/1 від 07.09.2016.

33. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000230/1 від 14.09.2016.

35. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000192/1 від 07.09.2016.

37. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000177/1 від 02.09.2016.

39. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000202/1 від 08.09.2016.

41. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000193/1 від 07.09.2016.

43. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000205/1 від 08.09.2016.

45. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000201/1 від 08.09.2016.

47. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000207/1 від 08.09.2016.

49. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000203/1 від 08.09.2016.

51. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000199/1 від 08.09.2016.

53. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000190/1 від 07.09.2016.

55. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000204/1 від 08.09.2016.

57. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000198/1 від 07.09.2016.

59. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000206/1 від 08.09.2016.

61. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000194/1 від 07.09.2016.

63. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000242/1 від 15.09.2016.

65. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000213/1 від 09.09.2016.

67. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000208/1 від 09.09.2016.

69. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000236/1 від 15.09.2016.

71. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000220/1 від 13.09.2016.

73. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000209/1 від 09.09.2016.

75. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000212/1 від 09.09.2016.

77. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000200/1 від 08.09.2016.

79. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000211/1 від 09.09.2016.

81. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000210/1 від 09.09.2016.

83. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000222/1 від 13.09.2016.

85. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000115/1 від 09.09.2016.

87. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000216/1 від 12.09.2016.

89. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000218/1 від 12.09.2016.

91. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000223/1 від 13.09.2016.

93. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000240/1 від 15.09.2016.

95. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000225/1 від 14.09.2016.

97. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000221/1 від 13.09.2016.

99. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000217/1 від 12.09.2016.

101. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000224/1 від 14.09.2016.

103. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000219/1 від 13.09.2016.

105. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000214/1 від 09.09.2016.

107. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000182/1 від 05.09.2016.

109. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000237/1 від 15.09.2016.

111. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000231/1 від 14.09.2016.

113. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000238/1 від 15.09.2016.

115. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000228/1 від 14.09.2016.

117. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000227/1 від 14.09.2016.

119. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000233/1 від 15.09.2016.

121. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000234/1 від 15.09.2016.

123. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000239/1 від 15.09.2016.

125. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000235/1 від 15.09.2016.

127. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000232/1 від 15.09.2016.

129. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000229/1 від 14.09.2016.

131. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000245/1 від 16.09.2016.

133. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000248/1 від 19.09.2016.

135. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000247/1 від 19.09.2016.

137. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000244/1 від 16.09.2016.

139. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000246/1 від 16.09.2016.

141. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000243/1 від 16.09.2016.

143. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000254/1 від 19.09.2016.

145. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000249/1 від 19.09.2016.

147. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000253/1 від 19.09.2016.

149. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000255/1 від 19.09.2016.

151. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000256/1 від 19.09.2016.

153. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000257/1 від 19.09.2016.

155. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000250/1 від 19.09.2016.

157. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000251/1 від 19.09.2016.

159. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000252/1 від 19.09.2016.

161. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000260/1 від 20.09.2016.

163. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000264/1 від 21.09.2016.

165. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000263/1 від 21.09.2016.

167. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000259/1 від 20.09.2016.

169. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000265/1 від 21.09.2016.

171. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000267/1 від 22.09.2016.

173. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000279/1 від 23.09.2016.

175. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000289/1 від 26.09.2016.

177. Визнано протиправним та скасовано Рішення про коригування митної вартості товарів Київської міської митниці Державної фіскальної служби України № 100270001/2016/000288/1 від 26.09.2016.

Не погоджуючись з даною постановою суду Київська міська митниця Державної фіскальної служби подала апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв’язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує увагу на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуємого судового рішення:

- у контрактах, які подавались до митного оформлення зазначено, що може бути здійснена як попередня оплата за товар згідно з інвойсом, так і можлива відстрочка платежу, проте в інвойсах взагалі не обумовлені терміни відстрочки платежу;

- до митного оформлення не надані додаткові угоди, де мають бути вказані реквізити продавця;

- у копіях декларацій країни відправлення не зазначені дані про інвойси та контракти відповідно до яких відбувалась поставка, хоча таки графи у експортній декларації передбачені

- в страхових документах відсутні дані про номери інвойсу за яким здійснювалось митне оформлення вантажу, що не дає можливості визначити до якої партії товару проведено страхування вантажу, хоча такі графи у страховому полісі передбачені.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Суд першої інстанції встановив, що відповідач - Київська міська митниця ДФС України на підставі ст.12-15 Митного кодексу України та п.3,4 Положення про Державну митну службу України, затвердженого Указом Президента України від 08.02.1997 року №126/97 є місцевим підрозділом центрального органу державної виконавчої влади в галузі здійснення митного контролю за переміщеннями вантажів через митний кордон та згідно ст.ст.30,31,70,71 цього ж Кодексу здійснює митне оформлення вантажів, надає роз`яснення суб`єктам зовнішньоекономічної діяльності з питань митного оформлення вантажів, наявності або відсутності пільг щодо сплати податків та зборів за переміщення вантажів через митний кордон, а тому його рішення, дії або бездіяльність з цього приводу на підставі ст.55 Конституції України, п.1 ч.2 ст.17, ст.104 КАС України можуть бути оскаржені до суду в порядку адміністративного судочинства.

За відсутності точних відомостей для однозначного визначення коду товару згідно УКТ ЗЕД у відповідності до положень статі 260 Митного кодексу України ТОВ “Кій Торг” здійснило митне оформлення товару “синтетичні полотна…” за тимчасовими митними деклараціями від 28.07.2016 № 100270001/2016/264336, від 28.07.2016 № 100270001/2016/264342, від 28.07.2016 № 100270001/2016/264339, від 28.07.2016 № 100270001/2016/264337, від 29.07.2016 № 100270001/2016/264339, від 29.07.2016 № 100270001/2016/264432, від 29.07.2016 № 100270001/2016/264440, від 29.07.2016 № 100270001/2016/264436, від 29.07.2016 № 100270001/2016/264423, від 29.07.2016 № 100270001/2016/264437, від 29.07.2016 № 100270001/2016/264421, від 02.08.2016 № 100270001/2016/264715, від 02.08.2016 № 100270001/2016/264694, від 02.08.2016 № 100270001/2016/264703, від 02.08.2016 № 100270001/2016/264730, від 02.08.2016 № 100270001/2016/264733, від 02.08.2016 № 100270001/2016/264742, від 02.08.2016 № 100270001/2016/264732, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264903, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264915, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264905, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264934, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264922, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264927, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264925, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264908, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264916, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264902, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264896, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264889, від 03.08.2016 № 100270001/2016/264900, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265065, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265055, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265053, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265045, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265054, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265069, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265063, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265060, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265076, від 04.08.2016 № 100270001/2016/265077, від 05.08.2016 № 100270001/2016/265132, від 05.08.2016 № 100270001/2016/265171, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265227, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265234, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265238, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265232, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265235, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265239, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265241, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265246, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265231, від 06.08.2016 № 100270001/2016/265245, від 07.08.2016 № 100270001/2016/265250, від 07.08.2016 № 100270001/2016/265252, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265516, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265551, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265533, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265535, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265557, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265575, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265570, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265586, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265584, від 09.08.2016 № 100270001/2016/265616, від 10.08.2016 № 100270001/2016/265702, від 10.08.2016 № 100270001/2016/265730, від 10.08.2016 № 100270001/2016/265715, від 10.08.2016 № 100270001/2016/265728, від 10.08.2016 № 100270001/2016/265736, від 10.08.2016 № 100270001/2016/265743, від 10.08.2016 № 100270001/2016/265739, від 11.08.2016 № 100270001/2016/265858, від 11.08.2016 № 100270001/2016/265864, від 11.08.2016 № 100270001/2016/265867, від 11.08.2016 № 100270001/2016/265863, від 11.08.2016 № 100270001/2016/265861, від 11.08.2016 № 100270001/2016/265885, від 11.08.2016 № 100270001/2016/265855, від 12.08.2016 № 100270001/2016/265937, від 12.08.2016 № 100270001/2016/265926, від 12.08.2016 № 100270001/2016/265939, від 12.08.2016 № 100270001/2016/265933, від 13.08.2016 № 100270001/2016/265975, від 13.08.2016 № 100270001/2016/265978, від 16.08.2016 № 100270001/2016/266296, від 17.08.2016 № 100270001/2016/266385, від 18.08.2016 № 100270001/2016/266452, від 27.08.2016 № 100270001/2016/267326 із застосуванням найбільшої ставки ввізного мита з тих, під яку можуть підпадати товари (8 %).

З метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів, посадовою особою Київської міської митниці ДФС були відібрані проби (зразки) товару.

В ході судового розгляду позивач зазначав, що в усіх вище перелічених випадках єдиною достеменно невідомою характеристикою товару необхідною для заповнення митних декларацій у звичайному порядку без подання тимчасових митних декларацій була характеристика товару, визначальна для класифікації товару згідно УКТ ЗЕД. Митницею були відібрані проби (зразки) товару та направлені відповідні запити до експертного органу лише з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів, що вбачається з пункту 7 Висновків Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС (обґрунтування та мета направлення запиту). Відібрання проб (зразків) товарів для перевірки задекларованої митної вартості товарів посадовими особами митниці не здійснювалось, тоді як така можливість передбачена пунктом 2 частини 1 статті 356 Митного кодексу України.

ТОВ “Кій Торг” оскаржило Рішення про коригування митної вартості товарів та прийняті на їх підставі Картки відмови в судовому порядку.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що митниця прийняла спірні Рішення про коригування митної вартості товару та оформила Картки відмови з порушенням послідовності обрання методу визначення митної вартості товару, визначеного ч.3 ст.57 Митного кодексу України, та за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам ст.ст. 2, 7, 10, 11, 70, 71 КАС України, Митного кодексу України.

За змістом частини 1 статті 24 Митного кодексу України передбачено право кожній особі оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси.

На підставі частини 1 статті 29 Митного кодексу України рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

За правилами частини 1 статті 260 Митного кодексу України якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов'язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

У відповідності до частини 3 статті 260 Митного кодексу України встановлено, що для випуску товарів відповідно до заявленого митного режиму за тимчасовою митною декларацією застосовуються курси валют, визначені відповідно до статті 3-1 цього Кодексу, заходи тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, чинні на дату прийняття органом доходів і зборів тимчасової митної декларації для оформлення. Якщо декларант не володіє точними відомостями, необхідними для визначення ставок митних платежів, для нарахування сум митних платежів за тимчасовою митною декларацією застосовується найбільша ставка митних платежів з тих, під яку може підпадати товар.

Згідно частини 21 статті 356 Митного кодексу України встановлено, що за бажанням декларанта або уповноваженої ним особи, за умови забезпечення сплати митних платежів відповідно до обраного митного режиму, товари, проби (зразки) яких взяті для проведення дослідження (аналізу, експертизи), випускаються органом доходів і зборів до одержання результатів відповідних досліджень (аналізів, експертиз), якщо вони не підпадають під дію встановлених законодавством України заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України.

За змістом статті 356 Митного кодексу України взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для:

1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД;

2) перевірки задекларованої митної вартості товарів;

3) встановлення країни походження товарів;

4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин;

5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність;

6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об'єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

В ході судового розгляду встановлено, що за вказаними тимчасовими митними деклараціями товар “синтетичні полотна…” після проведення митного контролю і митного оформлення (у т.ч. контролю правильності визначення митної вартості товарів) було випущено у вільний обіг зі сплатою митних платежів згідно із заявленою митною вартістю (2,5 $/кг за МД від 08.07.2016 № 100270001/2016/262381, № 100270001/2016/262368 та 2,2 $/кг за іншими митними деклараціями), визначеною за основним методом визначення митної вартості товару - за ціною договору.

На підставі частини 1 статті 261 Митного кодексу України у разі подання відповідно до статі 260 цього Кодексу тимчасової митної декларації декларант або уповноважена ним особа повинні протягом строків, визначених відповідно до цього Кодексу, подати органу доходів і зборів додаткову декларацію, яка містить точні відомості про товари, задекларовані за тимчасовою митною декларацією, що подавалися б у разі декларування цих товарів за митною декларацією, заповненою у звичайному порядку.

За правилами частини 1 статті 258 Митного кодексу України під митною декларацією, заповненою у звичайному порядку, розуміється митна декларація, що містить обсяг відомостей (даних), достатній для завершення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення у заявлений митний режим.

Здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів передбачено статтею 54 Митного кодексу України.

Згідно частини 1 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

У відповідності до частини 3 статті 54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

За змістом частини 4 статті 54 Митного кодексу України встановлено, що орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

- у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

- у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;

- у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

В ході судового розгляду встановлено, що за тимчасовими митними деклараціями органом доходів і зборів товари “синтетичні полотна…” були випущені у вільний обіг за заявленою декларантом митною вартістю, визначеною за першим методом – за ціною договору.

Таким чином, враховуючи приписи п.4 ч.4 ст.54 Митного кодексу України органом доходів і зборів було визнано заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору.

Під час випуску товарів у вільний обіг за тимчасовими митними деклараціями органом доходів і зборів не було виявлено розбіжностей, ознак підробки та не було встановлено, що подані документи не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

На підставі статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За правилами статті 52 Митного кодексу України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів.

Згідно частини 1 статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Частиною 2 статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За змістом частини 3 статті 57 Митного кодексу України кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно статті 53 Митного кодексу України наведено перелік документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.

Надання додаткових документів є необхідним у разі потреби в підтвердженні задекларованої декларантом митної вартості товару за першим методом, викликаної обґрунтованими сумнівами органу доходів і зборів в достовірності відомостей, які містяться в поданих до митного оформлення товару документах.

Частиною 5 статті 53 МК України Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частини 6 статті 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За правилами частини 7 статті 54 Митного кодексу України у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Отже застосування відповідачем методу за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів та резервним методом визначення митної вартості товарів є необґрунтованим, оскільки надані позивачем документи підтверджують числове значення митної вартості товару за ціною договору та не містять будь-яких розбіжностей, що є підставою для здійснення розмитнення цього товару за першим методом, зазначеним позивачем (за ціною договору).

На підставі частини третьою статті 53 МК України встановлено обов'язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За змістом частини першої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Водночас Верховний Суд України у постанові від 30.06.2015 року по справі №21-591а15 (номер судового рішення у ЄДРСР - 46359541) зазначив, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов'язковою, оскільки з цією обставиною закон пов'язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК. Не надання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

У відповідності до вимог ст.244-2 КАС України висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Отже, в порушення ч.3 ст.53 МК України у митного органу не було правових підстав для витребування додаткових документів, оскільки подані декларантом документи не містили розбіжності.

Відповідно до ч.1 ст.55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів, якщо митним органом виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товару, у тому числі невірно визначено митну вартість.

Декларантом було надано до митного органу документи, які підтверджували вартість товару за першим (основним) методом визначення митної вартості. Подані документи не містили розбіжностей, як помилково вказано митним органом. Тому, правових підстав для витребування митним органом додаткових документів та прийняття у подальшому Рішень про коригування митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів та резервним методом визначення митної вартості у митного органу не було.

Декларантом подано до митного органу документи, які містили достовірні дані щодо вартості товару за ціною договору. Неподання усіх витребуваних додаткових документів не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів, та не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом завищеної митної вартості.

Таким чином на підставі викладеного, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Водночас дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить обов'язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості.

З огляду на те, що під час митного оформлення товару та випуску його у вільний обіг за тимчасовими митними деклараціями митницею було визнано заявлену декларантом митну вартість, визначену за основним методом визначення митної вартості товарів - за ціною договору, додаткові документи для підтвердження задекларованої митної вартості митницею не затребувались, отже сумнівів органу доходів і зборів у достовірності відомостей в поданих до митного оформлення товару документах не виникало, а подані документи для підтвердження заявленої митної вартості були визнані достатніми та такими, що давали змогу пересвідчитись у правильності заявленої митної вартості.

Таким чином, митниця прийняла спірні Рішення про коригування митної вартості товару та оформила Картки відмови з порушенням послідовності обрання методу визначення митної вартості товару, визначеного ч.3 ст.57 Митного кодексу України, та за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів.

З огляду на те, що законодавчі положення, обставини справи та надані докази, суд вважає необґрунтованим прийняття органом доходів і зборів Рішень про коригування митної вартості товарів з порушенням послідовності обрання методу визначення митної вартості товару, встановленого статтею 57 Митного кодексу України.

В ході судового розгляду встановлено, що декларантом надано до митного органу всі необхідні документи, які давали змогу митному органу визначити митну вартість товару за ціною договору, та органом доходів і зборів згідно положень п.4 ч.4 ст.54 Митного кодексу України під час випуску товарів у вільний обіг за тимчасовими митними деклараціями фактично визнано митну вартість товарів за ціною договору.

Таким чином, визнаючи заявлену декларантом митну вартість товарів під час їх випуску у вільний обіг, орган доходів і зборів не мав в подальшому правових підстав для витребування додаткових документів та прийняття Рішень про коригування митної вартості товарів.

До того ж, у митного органу не було правових підстав для відмови у випуску товарів за митним деклараціями та прийняття відповідних Карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оскільки декларантом правомірно було визначено митну вартість за основним методом та подано достовірні документи на підтвердження заявленої вартості за ціною договору.

Водночас своїми діями митниця не дає змоги декларанту завершити митний режим у спосіб, передбачений статтею 263 Митного кодексу України, а саме оформити додаткові декларації після тимчасових митних декларацій.

Як вже зазначалось, за змістом частини 3 статті 53 Митного кодексу України встановлено обов'язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

На підставі частини 1 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Таким чином, з урахуванням зазначеного, в порушення частини 3 статті 53 Митного кодексу України у митного органу не було правових підстав для витребування додаткових документів, оскільки подані декларантом документи не містили розбіжностей.

На підставі частини 1 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів, якщо митним органом виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товару, у тому числі невірно визначено митну вартість.

Таким чином, законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою презюмується правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Отже, право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З наведеним висновком кореспондуються положення пункту 2 частини п'ятої статті 54 Митного кодексу України, за змістом якої Митниця має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Декларантом було надано до митного органу документи, які підтверджували вартість товару за першим (основним) методом визначення митної вартості. Подані документи не містили розбіжностей, як помилково вказано митним органом. Тому, правових підстав для витребування митним органом додаткових документів та прийняття у подальшому рішень про коригування митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів у митного органу не було.

Декларантом було подано до митного органу документи, які містили достовірні дані щодо вартості товару за ціною договору. Неподання усіх витребуваних додаткових документів не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів та не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом завищеної митної вартості.

До того ж, у митного органу не було правових підстав для відмови у випуску товарів за митним деклараціями та прийняття відповідних карток відмови, оскільки декларантом правомірно було визначено митну вартість за основним методом та подано достовірні документи на підтвердження заявленої вартості за ціною договору.

Отже, зазначені митним органом обставини в обґрунтування правомірності оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів не є достатніми підставами, що свідчать про неможливість застосування першого основного методу визначення митної вартості товарів та, відповідно, не можуть мати правовим наслідком відмову у застосуванні цього методу, а також підставою для застосування методу за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

Позивачем подано для митного оформлення імпортованого товару документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об'єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню, чітко підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п'ятої статті 58 Митного кодексу України, в яких вказано, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Позивачем, подано відповідачу достатній пакет документів на підтвердження кількісних і вартісних показників імпортованого товару, повноти і достовірності митної вартості товару, заявленої позивачем за першим методом, тому заявлена позивачем митна вартість товарів за ціною договору відповідає вимогам статті 58 Митного кодексу України.

Аналіз вищенаведених норм дає підстави дійти висновку, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Такою імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів.

Відтак, приписи вказаних статей зобов'язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця.

Отже, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Аналогічна правова позиція викладена а постанові Вищого адміністративного суду України від 17.08.2016, № судового рішення в ЄДРСРУ 59880918.

Відповідно до ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В ході розгляду справи позивач довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач не надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Доводи апелянта стосовно того, що в страхових документах відсутні дані про номери інвойсу за яким здійснювалось митне оформлення вантажу, що не дає можливості визначити до якої партії товару проведено страхування вантажу, хоча такі графи у страховому полісі передбачені спростовуються наступним.

Так, товар поставлявся на умовах CIF UA Одеса згідно Правил ІНКОТЕРМС у редакції 2010 року, відповідно до яких за умовами поставки CIF витрати на страхування товару здійснюються за рахунок продавця. Тому, ціна товару визначена продавцем з урахуванням витрат на страхування та вказана безпосередньо в інвойсі, який був наданий митному органу. Тобто, відсутність в страхових документах даних про номери інвойсу за яким здійснювалось митне оформлення вантажу не впливає на ціну товару, заявлену декларантом за основним методом.

Позиція апелянта, що до митного оформлення не надані додаткові угоди, де мають бути вказані реквізити продавця та у копії декларації країни відправлення не зазначені дані про інвойс та контракт відповідно до яких відбувалась поставка, хоча таки графи у експортній декларації передбачені спростовується наступним.

Відповідно до частини 1 статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У частині 2 цієї статті наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Частиною 3 статті 53 Митного кодексу України встановлено обов'язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у ч. 2 цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з положенням частини 4 вказаної статті у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах 2 і 3 цієї статті, подає (за наявності) визначені в ній документи.

Відповідно до частини 1 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов'язковою, оскільки з цією обставиною закон пов'язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статті 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 17 лютого 2016 року (www.scourt.gov.ua/clients/vsu/vsu.nsf/.../21-5204а15.doc).

Доводи апелянта про те, що у контрактах, які подавались до митного оформлення зазначено, що може бути здійснена як попередня оплата за товар згідно з інвойсом, так і можлива відстрочка платежу, проте в інвойсах взагалі не обумовлені терміни відстрочки платежу колегія суддів відхиляє, оскільки інвойсом, як невід'ємною частиною контракту, можуть за згодою сторін вноситися зміни до даного контракту, ним регулюється конкретні умови продажу відповідної партії товару.

Аналогічний висновок міститься в ухвалі Вищого адміністративного суду від 03 лютого 2015 року, № судового рішення в ЄДРСРУ 42762961.

Інші доводи апеляційної скарги ґрунтуються на суб'єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів, а також на невірному тлумаченні норм матеріального права. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку, що позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю “Кій Торг” є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Судові витрати розподіляються відповідно до приписів ч.1 ст.94 КАС України.

Керуючись ч. 1 ст. 195, 196, п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200, п. 1 ч. 1 ст. 205, ст. 206, ч.5 ст. 254 КАС України, колегія суддів, –

Апеляційну скаргу Київської міської митниці Державної фіскальної служби залишити без задоволення, а постанову Одеського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2016 року у справі № 815/4811/16 – залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складення судового рішення у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Дата складення у повному обсязі і підписання рішення суду – 27 лютого 2017 року.

Головуючий: О.І. Шляхтицький

Суддя: Д.В. Запорожан

Суддя: В.Л. Романішин