Справа № 823/285/17
Суддя: О.А. Рідзель
Дата ухвалення: 2017-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2017 року справа № 823/285/17

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Рідзель О.А., перевіривши матеріали позовної заяви дочірнього підприємства сільськогосподарського приватно-орендного підприємства «Відродження» до державного реєстратора Городищенського районного управління юстиції Черкаської області Погрібного Сергія Юрійовича, треті особи - фермерське господарство «Царина», ОСОБА_2 про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось дочірнє підприємство сільськогосподарського приватно-орендного підприємства «Відродження» (далі - позивач) з адміністративним позовом до державного реєстратора Городищенського районного управління юстиції Черкаської області Погрібного Сергія Юрійовича (далі - відповідач), треті особи - фермерське господарство «Царина», ОСОБА_2, в якому просить скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер запису про інше речове право: 11513274 від 11.03.2014 року, щодо реєстрації договору оренди землі, серія та номер: б/н, від 10.02.2013, укладеного між фермерським господарством «Царина» та ОСОБА_3.

Відповідно до статті 104 Кодексу адміністративного судочинства України звернення до адміністративного суду відбувається шляхом подання позовної заяви, яка має бути оформлена згідно статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позовна заява не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому повинна бути залишена без руху з огляду на наступне.

Пунктом 5 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

З позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що оскаржуване рішення щодо державної реєстрації договору оренди земельної ділянки (паю) було прийнято відповідачем 11.03.2014 року.

Разом з тим, в тексті позовної заяви відсутнє посилання на те, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, у зв'язку з прийняттям вказаного рішення.

Відповідно до ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду. Для звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», Європейська Конвенція «Про захист прав людини і основоположних свобод» і практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Зокрема, Високий Суд вказав, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata. (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року).

Суд шукає підстави для поновлення строку виключно з ініціативи та в межах доводів особи, яка подала позовну заяву. Виходячи з принципу змагальності, суд не може визнавати строк звернення до суду пропущеним з поважних причин з підстав, на які не покладається особа, яка звернулася до суду.

Якщо з наданих доказів не вбачається причин пропуску строку звернення до суду, суд залишає позовну заяву без розгляду. Водночас, якщо за обставинами справи такі причини у позивача можуть бути, суд може залишити позовну заяву без руху з мотивів неподання доказів щодо дотримання строку звернення до суду або ж відкрити провадження і з'ясувати ці обставини в попередньому судовому засіданні. Така позиція суду відповідає принципу забезпечення прав особи на доступ до судочинства.

Частиною 2 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Позивачем до позовної заяви не додано доказів того, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів відповідачем.

Крім того, клопотання з викладом обставин щодо причин пропуску строку звернення до адміністративного суду та доказів на його підтвердження, або письмових пояснень щодо неможливості подання таких доказів суду також надано не було.

Відповідно до статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Також вбачається за доцільне вказати позивачу, що згідно частини 2 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи належать до числа осіб, які мають матеріально-правову і процесуально-правову заінтересованість у справі. Треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, вступають у справу шляхом пред'явлення позову до однієї чи обох сторін. Позов пред'являється до тієї з сторін, яка порушує права третьої особи.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача. Треті особи цього виду вступають у процес, не подаючи позову. Крім вступу в справу за власною ініціативою, може мати місце залучення до участі у справі також за клопотанням сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, чи з ініціативи суду.

В реквізитах позовної зави позивачем визначено треті особи по справі без зазначення того, на якій стороні вони виступають. Крім того, однією із третіх осіб позивач визначив ОСОБА_2, проте з матеріалів позовної заяви вбачається, що оскаржуване рішення стосується реєстрації договору оренди землі, укладеного між фермерським господарством «Царина» та ОСОБА_3.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.106 Кодексу адміністративного судочинства України, що має наслідком на підставі ч.1 ст.108 Кодексу адміністративного судочинства України залишення позовної заяви без руху.

Крім того, суддя звертає увагу позивача, що відповідно до пп. 7 п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та деяких інших законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 26.11.2015 № 834-VIII, органи державної реєстрації прав, утворені Міністерством юстиції України в установленому законодавством порядку, припиняють надання послуг у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень на території відповідних адміністративно-територіальних одиниць за рішенням Кабінету Міністрів України, прийнятим у разі забезпечення виконавчими органами міських рад міст обласного та/або республіканського Автономної Республіки Крим значення, Київською, Севастопольською міськими, районними, районними у містах Києві та Севастополі державними адміністраціями умов, необхідних для реалізації повноважень у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, але не пізніше 30 квітня 2016 року.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1395-р «Деякі питання надання адміністративних послуг у сферах державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» передбачено забезпечення з дня набрання чинності рішенням Кабінету Міністрів України щодо припинення надання послуг у сферах державної реєстрації на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці органами державної реєстрації, утвореними Міністерством юстиції: фактичне припинення в одноденний строк надання органами державної реєстрації, утвореними Міністерством юстиції, послуг у сферах державної реєстрації з одночасною передачею на розгляд виконавчих органів міських рад міст обласного значення, Київської міської, районних, районних у м. Києві державних адміністрацій, що діють на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, заяв, що перебувають на розгляді у відповідному органі державної реєстрації, утвореному Міністерством юстиції, з обов'язковим повідомленням заявників про таку передачу; передачу у місячний строк виконавчим органам міських рад міст обласного значення, Київській міській, районним, районним у м. Києві державним адміністраціям, що діють на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, реєстраційних справ.

До органів державної реєстрації, утворених Міністерством юстиції України, що припинили надання адміністративних послуг з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, зокрема, належить Городищенське районне управління юстиції Черкаської області.

Таким чином, юридичною особою, в структурі якої відповідачем прийнято рішення про державну реєстрацію речового права за індексним номером 11513274 від 11.03.2014, є Городищенське районне управління юстиції Черкаської області, яке, станом на час звернення позивача до суду з даним позовом, припинено.

Проте, надання послуг у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень за місцем розташування нерухомого майна, щодо якого проводилася вказана державна реєстрація - здійснюється Городищенською районною державною адміністрацією (Черкаська, область, м. Городище, пл. Миру, 8).

Керуючись статтями 99, 100, 104, 105, 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву дочірнього підприємства сільськогосподарського приватно-орендного підприємства «Відродження» до державного реєстратора Городищенського районного управління юстиції Черкаської області Погрібного Сергія Юрійовича, треті особи - фермерське господарство «Царина», ОСОБА_2 про скасування рішення - залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 22 березня 2017 року для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви.

Роз'яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали заява підлягає поверненню.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.А. Рідзель