Справа № 560/1009/16-а
Суддя: Оборонова І.В.
Дата ухвалення: 2017-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №560/1009/16-а
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2017 року Дубровицький районний суд Рівненської області в складі

головуючого - судді Оборонова І.В.,

за участю секретаря: Волкодав А.А.,

позивача: ОСОБА_1,

представника позивача: ОСОБА_2,

представника відповідача; Вороб'юка О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дубровиця адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дубровицького районного суду Рівненської області з адміністративним позовом до відповідача Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області та просить визнати незаконною і скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №232-ф від 22.09.2016 р. про накладення штрафу в розмірі 850,00 грн. та закрити провадження відносно нього за ч.1 ст.96 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Свої вимоги мотивує обгрунтовує тим, що 08 вересня 2011 року, на підставі заяви гр. ОСОБА_5 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (надалі відповідач) проведено позапланову перевірку дотримання ОСОБА_1 (надалі позивачем) вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил господарської будівлі по АДРЕСА_1. За результатами чого, відповідачем було складено акт від 08.09.2016р., а також того ж числа 08.09.2016 р. відповідачем було складено протокол про адміністративне правопорушення. За результатом розгляду вказаного протоколу 22 вересня 2016 року, відповідачем за ч.1 ст. 96 КУпАП винесено постанову № 232-ф про накладення на позивача штрафу у розмірі 850 грн. за будівництво господарської будівлі з відхиленим від будівельного паспорта від 27.12.2012 року НОМЕР_1 в плані розміщення, чим порушено ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» абз.2 ч.1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Не погоджуючись з вказаною постановою, позивач посилається на те, що постанова була розглянута без його участі. При проведенні позапланової перевірки, ним уповноваженій особі гололовному інспектору будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок, Тимощуку В.М., було надано пакет правовстановлюючих документів на домоволодінння та земельну ділянку за вказаною вище адресою: АДРЕСА_1, що описані в акті №569 від 08.09.2016 року і жодних відхилень від будівельного паспорту ним не проводилося. 09.07.2014 року інспекцією ДАБІ у Рівненській області області була зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації (реконструкція житлового будинку та будівництво господарських будівель в АДРЕСА_1). На підставі якої, 31.07.2014 року позивачу було видано свідоцтво про право власності на нерухоме майно та видано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. 27.04.2016 року позивачу було виготовлено Рівненським обласним БТІ технічний паспорт на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1, в якому відмітка про «самочинне будівництво», в т.ч, господарських будівель - відсутня, чим на його думку повністю заперечується факт будівництва ним господарської будівлі з відхиленням від будівельного паспорта від 27.12.2012 року та відповідно, і сам факт порушення ним вимог чинного законодавства, зокрема ч. 1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз.2 ч.1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також позивач вказує на те, що відповідачем при накладенні на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у максимальному розмірі, передбаченому санкцією ч.1 ст.96 КУпАП, не враховано вимог ст.33 КУпАП, оскільки його сім'я є багатодітною та малозабезпеченою, а він є непрацюючим, а дружина перебуває по догляду за дитиною досягненню нею трьохрічного віку. Окрім того, постановою №849-ф від 03.12.2013 року по справі про адміністративне правопорушення, він вже притягувався до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.96 КУПАП, ч.5 ст.96 КупАП, за що на нього було накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 250, 00 грн., яке останнім було сплачено 14.01.2014 року. Відтак позивач вважає, що його незаконно притягнуто до адміністративної відповідальності.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали із зазначених вище підстав та з підстав невідповідності дій головного інспектора при складанні протоколу та змісту постанови вимогам норм чинного законодавства.

Представник відповідача в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі з підстав викладених у запереченні проти позову, де зазначив, що 31.08.2016 року на адресу Управління ДАБІ у Рівненській області надійшло звернення ОСОБА_5 щодо порушення містобудівного законодавства та необхідність проведення перевірки за адресою АДРЕСА_1. На підставі направлення на проведення позапланової перевірки №569 від 08.09.2016 року, головним інспектором будівельного нагляду Тимощуком В.М. проведено позапланову перевірку щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва господарської будівлі на АДРЕСА_1. В результаті перевірки було встановлено невиконання ОСОБА_1 будівельних робіт з будівництва господарської будівлі на АДРЕСА_1 з відхиленням від будівельного паспорта від 27.12.2012 року НОМЕР_1 в плані розміщення на відстані 2,35 м від сусідньої господарської будівлі, розмірами 5,0 х 3.0 м, що є порушенням ч.1 ст.9 ЗУ «Про архітектурну діяльність» та абз.2 .ч.1 ст.27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Зазначений акт підписано ОСОБА_1 без зауважень, примірник такого надано ОСОБА_1, про що останні поставив свій підпис. 27.12.2012 року відділом містобудування, архітектури та житлово - комунального господарства Дубровицької РДА ОСОБА_1 видано будівельний паспорт НОМЕР_1 на реконструкцію житлового будинку та будівництво господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1. Схема забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1, що є складовою будівельного паспорта НОМЕР_1, визначає як мають бути розміщені будівлі відносно земельної ділянки. Проте, в порушення вимог схеми забудови земельної ділянки в плані розміщення згаданого будівельного паспорта ОСОБА_1 розпочато будівництво господарської будівлі.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку, що позов слід задоволити частково з наступних підстав.

Судом встановлено, що 31.08.2016 року на адресу відповідача надійшло звернення ОСОБА_5, який просив перевірити законність будівництва та дотримання будівельних норм по АДРЕСА_1 (а.с.117).

08 вересня 2016 року, у зв'язку із зверненням ОСОБА_7 відповідачем було видано направлення про проведення позапланової перевірки за №569 від 08.09.2016 року для здійснення позапланової перевірки на будівництво господарської будівлі по АДРЕСА_1 на підставі наказу (розпорядження) Держархбудінспенкції України від 08.09.2015 року №976 (а.с.123).

Актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, складеним Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України №569 від 08.09.2016 року, встановлено порушення ОСОБА_1 вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів, правил та затверджених правових рішень під час будівництва господарської будівлі в АДРЕСА_1, а саме: будівництво проводилось з відхиленням від будівельного паспорта від 27.12.2012 року НОМЕР_1 в плані розміщення на відстані 2,35 м від сусідньої господарської будівлі, розмірами 5,0 х 3.0 м, що є порушенням ч.1 ст.9 ЗУ «Про архітектурну діяльність» та абз.2 .ч.1 ст.27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с.9).

На підставі вищезазначеного акту 08.09.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведення перевірок Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області Тимощуком Володимиром Миколайовичем складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.96 КУпАП, відповідно до якого за результатами позапланової перевірки на будівництво господарської будівлі в АДРЕСА_1, встановлено порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень, під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів та споруд, а саме: будівництво господарської будівлі в АДРЕСА_1 проводиться з відхиленням від будівельного паспорта від 27.12.2012 року НОМЕР_1, що є порушенням ч.1 ст.9 ЗУ «Про архітектурну діяльність» та абз.2 .ч.1 ст.27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Під час складання даного протоколу позивачу було роз'яснено права та обов'язки, про що останній поставив свій підпис, а також у протоколі ОСОБА_1 було зазначено, що справу просить розглянути без його участі (а.с.118-119).

Того ж дня, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведення перевірок Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області Тимощуком Володимиром Миколайовичем позивачу було вручено припис №241 від 08.09.2016 року з вимогою: з дати отримання даного припису, зупинити виконання будівельних робіт по будівництву господарської будівлі в АДРЕСА_1 (а.с.120).

Постановою головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведення перевірок Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області Тимощуком Володимиром Миколайовичем винесено постанову №232-ф від 22.09.2016 року та ОСОБА_1 за ч.1 ст.96 КУпАП визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн. Зі змісту вказаної постанови вбачається, що на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 08.09.2016 року №569; протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.96 від 08.09.2016 року; припису №241 від 08.09.2016 року встановлено, що ОСОБА_1 порушив вимоги законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд, а саме: будівництво господарської будівлі в АДРЕСА_1, проводиться з відхиленням від будівельного паспорта від 27.12.2012 року НОМЕР_1 в плані розміщення, чим порушено ч.1 ст.9 ЗУ «Про архітектурну діяльність» та абз. 2 ч.1 ст.27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Копія постанови була направлена рекомендованим поштовим відправленням та отримана позивачем 23.09.2016 року (а.с.121).

Згідно ч.1 ст. 96 КУпАП (порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян).

Частиною 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" ( 3038-17 ).

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Також у відповідності до ч.1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання: при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката. іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, оскаржувати постанови. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщання про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судовому засіданні встановлено, що відповідачем при притягненні позивача до адміністративної відповідальності дотриманий передбачений законом процесуальний порядок. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, позивач відмовився від надання пояснень, зазначивши лише, що просить справу розглянути без його участі.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З пояснень учасників судового засідання та з матеріалів справи судом встановлено, що позивачем проводиться будівництво господарської будівлі по АДРЕСА_1 з відхиленням від будівельного паспорта НОМЕР_1 від 27.12.2012 року в плані розміщення, що вбачається із копії технічного паспорта та копії будівельного паспорта (а.с.11-15, 112-115), а тому суд приходить до переконання, що позивача Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області було правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП, а відтак скасуванню постанова не підлягає.

Твердження позивача, що у постанові від 22.09.2016 року про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 850 грн. в порушення вимог ст.256 КУпАП, не було зазначено дати вчинення адміністративного правопорушення, є безпідставним, оскільки вказане правопорушення має триваючий характер, оскільки розпочавшись дією чи бездіяльністю, продовжується увесь час на стадії закінченого правопорушення. Винна особа безперервно перебуває у протиправному стані. Крім того, протокол та постанова складені належною посадовою особою, відповідно до вимог ст.244-6 КУпАП, тому доводи представника позивача про відсутність повноважень у головного інспектора для складання постанови, не заслуговують на увагу.

Згідно ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, повинно бути з'ясовано, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також повинно бути з'ясовано інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність. Тобто, з метою індивідуалізації відповідальності закон (ч. 2 ст. 33 КУпАП) вимагає від органу (посадової особи), уповноваженого розглядати справу, під час накладення стягнення враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Як встановлено судом, відповідач застосував адміністративне стягнення в межах санкції ч.1 ст.96 КУпАП шляхом накладення штрафу в максимальному розмірі, передбаченому санкцією вказаної статті. Однак, відповідачем в порушення вимог ст.33 КУпАП, визначаючи розмір штрафу в максимальному розмірі, передбаченому ч.1 ст.96 КУпАП, не враховано і відповідно не з'ясовувалось та не витребовувались відповідно до п.4 ч.1 ст.278 КУпАП матеріали про те, що сім'я позивача є багатодітною та малозабезпеченою, що підтверджується довідкою №877 від 06.05.2015 року, виданою Управлінням соціального захисту населення Дубровицької РДА (а.с.19), а позивач є непрацюючим, а його дружина перебуває по догляду за дитиною до трьох років, майнової шкоди діями позивача не заподіяно, а також відсутні обставин, що обтяжують відповідальність. За таких обставин суд приходить до переконання та вважає за доцільне зменшити розмір штрафу до його мінімальної межі, передбаченої ч.1 ст.96 КУпАП України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 9-11, 12, 17, 69-71, 117-118, 158-163, 167, 171-2 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - задоволити частково.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведення перевірок управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №232-ф від 22.09.2016 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.96 КУпАП в частині накладення адміністративного стягнення змінити, зменшити суму штрафу до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170,00 грн. (сто сімдесят гривень).

В іншій частині в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Дубровицький районний суд, шляхом подання апеляційної скарги в десятиденний строк, з дня отримання копії постанови у повному обсязі, оскільки рішенням Конституційного Суду України від 08.04.2015 року № 3-рп/2015 положення частини 2 статті 171-2 КАС України визнано неконституційними.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: підпис

З оригіналом згідно

Суддя Дубровицького

районного суду І.В. Оборонова