Справа № 705/4208/16-а
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2017-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 705/4208/16-а Головуючий у 1-й інстанції: Годік Л.С., Суддя-доповідач: Твердохліб В.А.
У Х В А Л А

Іменем України

14 лютого 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Костюк Л.О., Троян Н.М.,

за участю секретаря Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02 грудня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області про визнання протиправними дій та скасування постанови, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 (далі - Позивач) звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з адміністративним позов до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області (далі - Відповідач) про визнання діяльності посадових осіб Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області протиправною; скасування постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області №166 від 10 листопада 2015 року, як незаконної; зобов'язання ДВС Уманського міськрайонного управління юстиції закрити провадження від 02 березня 2016 року про стягнення з Позивача 13 600 грн на користь держави; стягнення понесених судових витрат з Відповідача на користь Позивача.

Постановою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02 грудня 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, Позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та постановити нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що є підставою для його скасування.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення Позивача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 26.10.2015 року Відповідачем направлено ОСОБА_3 та ОСОБА_2 повідомлення №428/1023-1.14-М про те, що відповідно скарги ОСОБА_4 від 02.09.2015 року та наказу ДАБІ України від 08.09.2015 року №976, буде проводитись 28.10.2015 року позапланова перевірка дотримання вимог містобудівного законодавства під час проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1.

27.10.2015 року заступником начальника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Власенком О.Г. видано направлення №388-пп для проведення позапланової перевірки на об'єкті: «Домоволодіння в м.Умані Черкаської області по АДРЕСА_1».

28.10.2015 року посадовими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області у присутності гр.ОСОБА_2 складено акт про те, що Позивач не допустила посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва: домоволодіння по АДРЕСА_1, у м.Умань (будівництво 2-х поверхової будівлі) для проведення позапланової перевірки, чим порушила положення п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Сетраковим С.І. 28.10.2015 року складено протокол №136 про адміністративне правопорушення у присутності ОСОБА_2 про те, що нею допущено адміністративне правопорушення, яке виявилось у недопуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва для перевірки, що є порушенням п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп.1 п.11, 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553. Відповідальність за таке правопорушення передбачена ч.2 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

В протоколі також зазначено, що пояснень ОСОБА_2 не надано, правопорушнику повідомлено про час, дату та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, від підпису вона відмовилась, також відмовилась від отримання другого примірнику протоколу; зазначено свідків правопорушення, зокрема: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10

Постановою №116 у справі про адміністративне правопорушення від 10 листопада 2015 року, прийнятою Головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведення перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Сетраковим С.І., визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП ОСОБА_2 та накладено штраф у розмірі 400 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 6 800 грн.

У постанові також зазначено, що згідно положень ст.308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, що становить 13 600 грн.

02 березня 2016 року головним державним виконавцем Уманського міського відділу ДВС Уманського міськрайонного управління юстиції Тицькун С.В. відкрито виконавче провадження ВП № 50340168 про примусове виконання за виконавчим документом: постановою №116, виданою 10.11.2015 року Управлінням ДАБІ у Черкаській області про стягнення на користь держави з боржника ОСОБА_2 штрафу в сумі 13 600 грн.

Згідно п.2 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації відповідною Інспекцією декларації про початок виконання будівельних робіт, щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорії складності. Виконання будівельних робіт без декларації забороняється.

За приписами ст.ст. 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 встановлено декларативний принцип на отримання права на виконання підготовчих робіт і будівельних робіт та прийняття та отримання права на виконання підготовчих робіт і будівельних робіт та прийняття і експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І-ІІІ категорії складності. При цьому замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Пунктом 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок №553) визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складання актів на виконання будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи, інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

За приписами ч.1,2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Пунктом 9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які

будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів

внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Згідно п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Метою проведення позапланової перевірки посадовими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області було дотримання вимог містобудівного законодавства на об'єкті за адресою: АДРЕСА_1, та встановлення, у тому числі і особи порушника.

Натомість, Позивачем, яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_2, що підтверджується копією паспорта серії НС 537839 громадянина України на ім»я ОСОБА_2, не було допущено до проведення перевірки посадових осіб контролюючого органу.

Приписами частини 2 статті 188-42 КУпАП встановлено, що недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта на те, що постанова винесена відносно неї протиправно, так як вона не є ані власником, ані забудовником на об'єкті перевірки, оскільки як зазначалось вище у відповідності до вимог ч.2 ст.188-42 КУпАП Позивача протягнуто до адміністративної відповідальності саме за недопуск посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки.

З матеріалів справи вбачається, що Позивачем 02.11.2015 року отримано особисто копію акту перевірки та протокол про адміністративне правопорушення, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Твердження апелянта про те, що на цьому повідомленні відсутній її особистий підпис, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення оформлене у відповідності до Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року №270.

Отже, Позивач була обізнана щодо дати, часу та місця розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Посилання апелента на те, що постанова про адміністративне правопорушення прийнята посадовою особою, яка не має відповідних повноважень спростовується положеннями ст.244-6 КУпАП, якими встановлено, що від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право, зокрема, головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об'єктів, розташованих на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, за межами населених пунктів та в межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області про визнання протиправними дій та скасування постанови, зобов`язання вчинити дії є необґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню.

Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як зазначалось вище, Позивачем заявлено вимоги щодо зобов'язання ДВС Уманського міськрайонного управління юстиції закрити виконавче провадження від 02 березня 2016 року про стягнення 13 600 грн на користь держави; при цьому Позивачем у позовній заяві не зазначено Відповідачем орган державної виконавчої служби.

Судом першої інстанції не вирішувалось питання щодо залучення до участі у справі другого відповідача, а суд апеляційної інстанції згідно повноважень наданих КАС України позбавлений можливості на стадії апеляційного розгляду залучати до участі у справі другого відповідача.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції відмовив у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, тобто права другого відповідача вказаним судовим рішенням не порушено.

Положеннями ст.195 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень, допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції може дослідити докази, які не досліджувалися у суді першої інстанції, з власної ініціативи або за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до суду першої інстанції або необґрунтованим відхилення їх судом першої інстанції. Суд апеляційної інстанції може дослідити також докази, які досліджувалися судом першої інстанції з порушенням вимог цього Кодексу.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає вищевказане процесуальне порушення таким, що не тягне за собою скасування рішення суду першої інстанції.

Згідно п.1 ч.1 ст.198, ст.200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи допущені порушення норм матеріального чи процесуального права, які передбачені ст.ст. 201, 202 КАС України.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, оскаржуване судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст.198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а постанову Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02 грудня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Ухвала складена в повному обсязі 20 лютого 2017 року.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді: Костюк Л.О.

Троян Н.М.