Справа № 813/2799/16
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2017-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

з питань роз'яснення судового рішення

20 лютого 2017 року Справа № 813/2799/16

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий суддя Грень Н.М.,

секретар судового засідання Гавірко О.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву Управління Міністерства внутрішніх справ України на Львівській залізниці про роз'яснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 28.11.2016 року в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України на Львівській залізниці, про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, зобов'язання виплатити грошове утримання за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в :

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 28.11.2016 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково, визнано протиправним та скасувано наказ Управління МВС України на Львівській залізниці №4 о/с від 09.06.2016 року «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1, капітана міліції (М-147452), слідчого слідчого відділення лінійного відділу на ст. Львів Управління МВС на Львівській залізниці та поновлено ОСОБА_1 капітана міліції (М-147452) на посаді слідчого слідчого відділення лінійного відділу на ст. Львів Управління МВС на Львівській залізниці, з 07 листопада 2015 року, в задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

Постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 31.01.2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено повністю, постанову Львівського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2016 року у справі № 813/2799/16 скасовано в частині відмови в задоволенні позовних вимог про виплату ОСОБА_1 грошового утримання за час вимушеного прогулу та прийнято нову постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 в цій частині задоволено повністю. Стягнуто з Управління Міністерства внутрішніх справ України на Львівській залізниці на користь ОСОБА_1 грошове утримання за час вимушеного прогулу в розмірі 10861,13 грн., в решті постанову Львівського окружного адміністративного суду залишено без змін.

Через канцелярію суду надійшла заява Управління Міністерства внутрішніх справ України на Львівській залізниці про роз'яснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 28.11.2016 року в адміністративній справі №813/2799/16 за позовом ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України на Львівській залізниці, про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, зобов'язання виплатити грошове утримання за час вимушеного прогулу.

Сторони у судове засідання не прибули, належним чином повідомлені про дату час та місце розгляду заяви.

Суд, розглянув подані документи і матеріали, сукупно оцінив докази, які мають значення для справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, встановив наступне.

Управління Міністерства внутрішніх справ України на Львівській залізниці звернулось до суду із заявою в якій просить роз'яснити постанову Львівського окружного адміністративного суду від 28.11.2016 року у адміністративній справі № 813/2799/16. Заява мотивована тим, що Управління МВС на Львівській залізниці ліквідовано, та скорочено усі посади, відтак, подальше проходження служби позивачем не видається можливим, враховуючи відсутність посади інспектора штабу лінійного відділу на ст. Львів ЛУ на Львівській залізниці, як і будь-якої іншої посади в штатному розписі. Таким чином, постанова в частині поновлення позивача є незрозумілою для Управління.

Відповідно до частини 1 статті 170 КАС України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Метою роз'яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.

Відповідно до ст. 158 КАС України, судове рішення, яким суд вирішує спір по суті, викладається у формі постанови, судове рішення, яким суд зупиняє чи закриває провадження у справі, залишає позовну заяву без розгляду або приймає рішення щодо інших процесуальних дій, клопотань, викладається у формі ухвали.

Роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Як зазначено у п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Частиною 2 ст. 170 КАС України передбачено подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналізуючи наведену правову норму, суд зазначає, що роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, визначений ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України механізм не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до норм чинного законодавства роз'ясненню підлягають ті судові рішення, які є незрозумілими, містять суперечливі доводи, які ведуть до труднощів при їх виконанні, чого в даному випадку не має, оскільки ухвала суду про залишення позовної заяви без руху викладена доступною, зрозумілою мовою, і не потребує додаткових роз'яснень.

Суд звертає увагу, що роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримані вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Заява позивача про роз'яснення рішення не містить посилань на те, що певні частини постанови є суперечливими між собою. Заявник, фактично, висловлює суб'єктивне відношення до цього рішення і мотивів суду при його прийнятті. Однак, це не свідчить про незрозумілість самого рішення чи його окремих положень. Наведені в постанові мотиви суду при її прийнятті не є предметом вирішення заяви про роз'яснення судового рішення, а можуть бути предметом розгляду в межах окремих процесуальних процедур.

Суд вважає, що постанова Львівського окружного адміністративного суду від 28.11.2016 року у справі № 813/2799/16 є чіткою та не містить в собі суперечностей у змісті тексту чи його побудові, зміст постанови викладений логічно, чітко і зрозуміло, позаяк вказане судове рішення не містить положень, що викликають неоднакове тлумачення висновків суду. Причинно-наслідкові зв'язки у межах речень чи всього тексту рішення суду не порушено, зокрема, мотивувальна частина рішення відповідає його резолютивній частині, а тому заява про роз'яснення постанови Львівського окружного адміністративного суду задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 160, 165, 167, 170 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

у х в а л и в :

1. У задоволенні заяви Управління Міністерства внутрішніх справ України на Львівській залізниці про роз'яснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 28.11.2016 року в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України на Львівській залізниці, про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, зобов'язання виплатити грошове утримання за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено протягом 5 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд, згідно ст. 186 КАС України. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з ч. 3 ст. 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КАС України, якщо таку скаргу не було подано, згідно ст. 254 КАС України. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Грень Н.М.