Справа № 806/332/16
Суддя: Черпіцька Л.Т.
Дата ухвалення: 2017-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2017 року м. Київ К/800/29611/16

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України у складі:

Суддів:Черпіцької Л.Т.
Гончар Л.Я.
Донця О.Є.

розглянувши у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами адміністративну справу за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 22.08.2016 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 04.10.2016 року у справі № 806/332/16 за позовом ОСОБА_4 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, третя особа: ОСОБА_5 про визнання дій протиправними, зобов'язання скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт, -

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2016 року ОСОБА_4 звернувся в суд з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, в якому просив визнати дії відповідача протиправними, зобов'язати скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 22.08.2016 року, залишеною без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 04.10.2016 року, позовну заяву ОСОБА_4 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов'язання скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт, залишено без розгляду.

На ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 22.08.2016 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 04.10.2016 року надійшла касаційна скарга ОСОБА_4, в якій посилаючись на неправильне застосування судами норм процесуального права, ставиться питання про їх скасування та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 04.03.2016 року відкрито провадження у адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_4 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов'язання скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт та призначено до судового розгляду в судовому засіданні на 24.03.2016 року.

У зв'язку з клопотанням представника відповідача про відкладення розгляду справи та клопотанням представника позивача щодо розгляду справи у порядку письмового провадження 24.03.2016 року справа не розглядалась, наступне судове засідання призначено на 07.04.2016 року.

В подальшому розгляд справи неодноразово переносився: на 25.04.2016 року (для надання представнику позивача можливості ознайомитись з матеріалами справи), 23.05.2016 року (у зв'язку з клопотанням представника позивача про продовження перерви), 13.06.2016 року (у зв'язку з перебуванням судді у відрядженні), 26.07.2016 року (у зв'язку з неприбуттям позивача та клопотанням відповідача про відкладення через відпустку повноваженого представника), 22.08.2016 року.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції, з чим погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що в судові засідання, призначені на 26.07.2016 року та 22.08.2016 року позивач та/або його представник не з'явилися та не надали належних доказів поважності причини своєї неявки в судове засідання. При цьому, представника позивача - ОСОБА_6 про відкладення розгляду справи на 26.07.2016 року було повідомлено 08.06.2016 року по телефону.

Згідно довідки Житомирського окружного адміністративного суду 26.07.2016 в судовому засіданні слухання справи відкладено з підстави неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи у його відсутності (п. 2 ч. 1 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України). У наступне судове засідання, призначене на 22.08.2016 року позивачу ОСОБА_4 надіслано судову повістку про виклик до суду на 22.08.2016, проте конверт з повісткою повернувся до суду, у зв'язку з закінченням терміну зберігання. Клопотання про розгляд справи без його участі позивач до суду не надавав.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України не погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій виходячи з наступного.

Стаття 155 КАС України визначає підстави та порядок залишення позовної заяви без розгляду, а також правові наслідки цієї процесуальної дії для позивача.

Так, відповідно до ч.1 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо, зокрема, позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Вказані приписи кореспондуються з приписами частини третьої статті 128 КАС України.

При залишенні позовної заяви без розгляду з вказаної підстави слід враховувати: 1) чи належним чином та у строк, установлений Кодексом, отримував позивач повідомлення чи виклик до суду; 2) чи з поважних причин позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи в судове засідання; 3) чи відсутнє повідомлення від позивача про причини неприбуття; 4) чи не надходила заява про розгляд справи за відсутності позивача.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Чинне законодавство містить норми, які регламентують порядок надсилання та повідомлення учасників судового процесу про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно зі статтею 33 КАС України судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації. Повідомлення шляхом надсилання тексту повістки здійснюється за тими самими правилами, що і повідомлення шляхом надсилання повістки, крім випадків, установлених КАС України.

Статтею 38 КАС України унормовано виклики шляхом надсилання тексту повістки електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Власне за правилами частини першої зазначеної норми суб'єкту владних повноважень текст повістки надсилається електронною поштою (факсимільним повідомленням) на адресу електронної пошти або на номер факсу (телефаксу), які містяться у Єдиній базі даних електронних адрес, номерів факсів (телефаксів) суб'єктів владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду і приєднується секретарем судового засідання до справи. Таке підтвердження є достатнім доказом належності повідомлення суб'єкта владних повноважень про дату, час і місце судового розгляду.

Згідно положень ч. 2 ст. 38 Кодексу адміністративного судочинства України, порядок частини першої цієї статті може бути застосовано також щодо особи, яка бере участь у справі, незалежно від того, чи є вона суб'єктом владних повноважень, у разі, якщо вона зазначила адресу своєї електронної пошти (номер факсу, телефаксу) і не висловила заперечень проти її використання для одержання текстів судових рішень та інших документів.

Відповідно до матеріалів адміністративної справи позивач та його представник не прибули у судове засідання 26.07.2016 року про проведення якого 08.06.2016 року було повідомлено телефонограмою представника позивача. Проте, як вбачається з матеріалів справи позивач не надавав суду ні електронну пошту ні телефонний номер. При цьому, у заяві від 23 травня 2016 року (а.с. 81) представник позивача просив відкласти судове засідання, яке мало відбутися 23.05.2016 року, а також зазначав про своє бажання бути повідомленим про дату час наступного судового засідання шляхом надсилання повістки на його поштову адресу.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що позивач та його представник не були належним чином повідомлені про проведення судового засідання 26.07.2016 року.

Згідно вимог ч. 3 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутністю, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Оскільки позивач та його представник не були належним чином повідомленні про проведення судового засідання 26.07.2016 року, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав вважати повторним неприбуття позивача та його представника у судове засідання 22.08.2016 року.

Відповідно до частини першої статті 227 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до постановлення незаконної ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Керуючись статтями 220, 222, 223, 227, 230, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів Вищого адміністративного суду України

УХВАЛИЛА:

Касаційну скаргу ОСОБА_4 по справі № 806/332/16 задовольнити.

Ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 22.08.2016 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 04.10.2016 року у справі № 806/332/16 скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення копії особам, які беруть участь у справі та може бути переглянута в порядку ст.ст. 235-2391 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді: