Справа № 210/5035/16-а
Суддя: Вікторович Н. Ю.
Дата ухвалення: 2017-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/5035/16-а
Провадження № 2-а/210/36/17
П О С Т А Н О В А

іменем України

"21" лютого 2017 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого-судді: Вікторович Н.Ю.,

за участі секретаря судового засідання: Ширинової К.С.,

позивача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Дніпровської митниці ДФС, в особі виконуючого обов'язки начальника Дніпропетровської митниці ДФС Диби І.І. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

09 листопада 2016 року до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся позивач ОСОБА_2 із вищевказаним адміністративним позовом до Дніпровської митниці ДФС, в особі виконуючого обов'язки начальника Дніпропетровської митниці ДФС Диби І.І. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог позивач ОСОБА_2 вказує на те, що 02 листопада 2016 року відносно нього було винесено постанову у справі про порушення митних правил №0084/110050005/16.

Вказує на те, що 11 вересня 2016 року до відділу митного оформлення №3 митного поста «Кривий Ріг» Дніпропетровської митниці ДФС в режимі «імпорт» ним було подано електронну митну декларацію, яку було прийнято до оформлення та присвоєно №110050005/НОМЕР_1. В декларації серед іншого був заявлений товар №4 «Вироби з пластику для транспортування та пакування товарів: Чохол для портативних пристроїв «DЕТА» 60 штук» за кодом УКТЗЕД зі ставкою ввізного мита 6,5% від вартості товару. За результатами митних процедур інспектором відділу митного оформлення №3 митного поста «Кривий Ріг» було сформовано запит до відділу класифікації товарів УАМП Дніпропетровської митниці ДФС №002246/КТ/05 від 16 вересня 2016 року. За результатами опрацювання запиту, 19 вересня 2016 року, відділом класифікації товарів винесено рішення №КТ-155-2016, згідно яким, змінено опис товару та змінено код за УКТЗЕД на , із ставкою ввізного мита 12,5% від вартості товару. В результаті чого інспектором відділу оформлення №3 митного поста «Кривий Ріг» Дніпропетровської митниці ДФС на нього було складено протокол про порушення митних правил №0084/110050005/16 від 21 вересня 2016 року за ст.485 Митного Кодексу України, та 02 листопада 2016 року винесено постанову у справі про порушення митних правил №0084/110050005/16, в якій зазначене притягнення до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу, - 300% від несплаченої суми митних платежів.

Вважає, що зазначена вище постанова у справі про порушення митних правил №0084/110050005/16 від 02 листопада 2016 року, винесена незаконно, оскільки, положеннями ст.485 Митного Кодексу України зазначено, що: «Заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв'язку з якими було надано такі пільги.». При цьому, в його діях не було умислу занижувати ставку ввізного мита, та заявлений першочерговий код товару, - , був обраний відповідно до наданих до митного оформлення документів з описом призначення та складом товару. На момент подання митної декларації до підрозділу з митного оформлення були подані, разом з ВМД, всі відповідні документи щодо товару, що були в наявності. Ніякої викривленої інформації в цих документах не значилось і ніякі документи від митного контролю не приховувались. Навпаки, під час проведення контролю з боку відділу класифікації Дніпропетровської митниці було отримано повідомлення з вимогою надання додаткових матеріалів: «сертифікат якості виробника, щодо матеріалу виготовлення товару - зображення товару - технічний інформацію виробника, щодо функціонального призначення товару». З зазначених в переліку витребуваних відомостей, фірма-постачальник мала змогу надати тільки фотографічне зображення товару, що і було відправлено до підрозділу митного оформлення. Тобто його дії ні в якому разі не були націлені на викривлення або приховування відомостей. За результатами контролю було змінено опис товару з: «Вироби з пластику для транспортування та пакування товарів: Чохол для портативних пристроїв «DETA» 60 штук. Вироблений із шкірозамінника (штучна шкіра) та має вставку з пластика типу «віконце» на «Чохол з застібкою «блискавка» та плечовим ремінцем для портативних пристроїв серії «DETA» 60 штук. Вироблений із шкірозамінника (штучна шкіра) та з лицевою поверхнею з листів пластмаси типу «віконце». Призначений для зберігання пристроїв серії «DETA» і змінено код товару з на . За зазначеним описом суттєвої різниці для класифікації товару не має. Так як наявність або відсутність «застібки-блискавки» та «плечового ремінця» на товарі не змінить його класифікаційне положення, так як товар відноситься до групи товарів за своїм призначенням та матеріалу виготовлення. В вантажній митній декларації країни відправлення №10005023/080916/0063121 від 08 вересня 2016 року також було зазначено код товару . Всі митні платежі за зазначеною партією товару були сплачені в повному обсязі та своєчасно, згідно із знову поданою ВМД №110050005/2016/002279 від 21 вересня 2016 року, одразу ж після того, як йому було офіційно відмовлено у митному оформленні, та виписано картку відмови №110050005/2016/00095 від 21 вересня 2016 року за ВМД №110050005/2016/002246 від 16 вересня 2016 року. Більш того, згідно з існуючим порядком суб'єкти ЗЕД при митному оформленні зобов'язані вносити передплату сум митних платежів на рахунки митних органів, що і було зроблено довірителем підприємства на котрому він працює (ТОВ «ДЕТА-ЕЛІС» згідно Договору Доручення №0206/1-16 від 02 червня 2016 року) в повному обсязі, навіть із перебільшенням, так як закладались можливі зміни курсу валюти. Тому, вважає, що звинувачувати його в навмисному ухилянні від сплати митних платежів немає сенсу, тому що всі платежі фактично вже були сплачені.

Зазначає, що положеннями п.6 ст.69 Митного Кодексу України визначено штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв'язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення». Відповідно до протоколу про порушення митних правил №0084/110050005/16 від 21 вересня 2016 року, вказано що різниця між сумами митних платежів за товаром «Чохол для портативних пристроїв «DETA» 60 штук», склала 305,79 гривень. Зазначена сума непомірно мала, дивлячись в розрізі зовнішньоекономічної операції в цілому, за якою Довірителем підприємства на котрому він працює, сплачено до держбюджету суми в розмірі 129814,85 гривень. Сума 305,79 гривень складає приблизно 0,24% від загальної суми платежів за ВМД №110050005/2016/002279. За період з моменту подачі першої ВМД №110050005/2016/002246, яка була подана 16 вересня 2016 року до моменту випуску товару в вільний обіг за ВМД №110050005/2016/002279 від 21 вересня 2016 року пройшло 5 діб, Довіритель підприємства на котрому він працює більше втратив на обслуговуванні автотранспорту в зоні митного контролю (порядку 1500,00 гривень) ніж зміг би «заощадити» на такій операції, як заниження платежів. Тому вважає, що звинувачення в умислі заниження ставок ввізного мити, та звинувачення в наданні неправдивих відомостей або ухилянні від сплати митних платежів передбачені ст.485 Митного Кодексу України не логічні та необґрунтовані.

Посилається на ті обставини, що положеннями ст.525 Митного кодексу України передбачено, що: «Справа про порушення митних правил розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня отримання посадовою особою органу доходів і зборів або судом (суддею) матеріалів, необхідних для вирішення справи». У протоколі про порушення митних правил №0084/110050005/16 від 21 вересня 2016 року зазначена дата розгляду справи про порушення митних правил 02 листопада 2016 року, відповідно постанова у справі про порушення митних правил №0084/110050005/16 була винесена 02 листопада 2016 року, що є порушенням вимог ст.525 Митного Кодексу України. Відповідно до п.п.3 п.2 ст.494 Митного Кодексу України: «Протокол про порушення митних правил повинен містити дані необхідні для розгляду справи відомості про особу, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, якщо її встановлено». В протоколі про порушення митних правил №0084/110050005/16 від 21 вересня 2016 року зазначені дані про особу, містіться помилка при вказівці адреси місця роботи зазначено: «ТОВ «Гарант-Стандарт» , індекс 50011, Дніпропетровської область, м. Кривий Ріг, вул. Світлогірська, буд.№4», відповідно до Витягу з Державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємств Серія АД №654952 місце знаходження юридичної особи ТОВ «ГАРАНТ-СТАНДАРТ» зазначено: індекс 50011, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Світлогірська, буд.№74.

На підставі викладеного позивач ОСОБА_2 просить суд задовольнити його адміністративний позов та скасувати постанову у справі про порушення митних правил №0084/110050005/16 від 02 листопада 2016 року, винесену виконуючим обов'язки начальника Дніпропетровської митниці ДФС Дибою І.І., про притягнення його до адміністративної відповідальності, а провадження по справі закрити.

Присутній у судовому засіданні позивач ОСОБА_2 надав пояснення в обґрунтування адміністративного позову, підтримав його у повному обсязі з підстав та мотивів викладених у ньому, просив суд його задовольнити.

Представник відповідача, - Дніпровської митниці ДФС, до зали суду не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про розгляд справи за відсутності представника відповідача або про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Крім того, 16 січня 2017 року представником відповідача, - Дніпровської митниці ДФС, до суду було подано письмові заперечення на адміністративний позов, в котрих останній зазначає, що 11 вересня 2016 року на митну територію України в зону діяльності Київської митниці ДФС відповідно до контракту від 19 травня 2016 року №009/2016, специфікації до нього від 30 серпня 2016 року №2 укладених між ООО «ДЭТА-ЭЛИС ХОЛДИНГ» (125057, г. Москва, Ленинградский проспект, дом.№65, Росийская Федерация) та представництвом ТОВ «ДЕТА-ЕЛІС» (50086, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Димитрова, буд.№49, кв.№48), згідно з авіаційної вантажної накладної від 05 вересня 2016 року №675MOW12170443, рахунку-фактури від 30 серпня 2016 року №30082016-1 авіатранспортом із Російської Федерації надійшов товар, - «чохли для портативних пристроїв серії «DETA» у кількості 60 штук, який в подальшому 16 вересня 2016 року на підставі документу контролю доставки товару від 14 вересня 2016 року №110050005/2016/002220, був доставлений в зону митного контролю ВМО №3 м/п «Кривий Ріг» Дніпропетровської митниці ДФС. Того ж дня, агент з митного оформлення ТОВ «Гарант-Стандарт», - ОСОБА_2, що діє на підставі договору доручення від 02 червня 2016 року №0206/1-16, подав електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ, зареєстровану за №110050005/2016/002246, для оформлення товару №4, - «вироби с пластику для транспортування та пакування товарів: чохол для портативних пристроїв серії «DETA» у кількості 60 штук, вагою 1,7кг, митною вартістю 4247,00 гривень, за кодом згідно з УКТЗЕД «» зі ставкою ввізного мита у розмірі 6,5% від вартості товару та нарахування митних платежів у сумі 1180,67 гривень.

Вказує на те, що надалі, інспектором митниці з метою визначення коду та опису товару згідно з УКТЗЕД 16 вересня 2016 року було направлено запит №002246/КТ/05 до відділу класифікації товарів Дніпропетровської митниці ДФС. 19 вересня 2016 року спеціалізованим підрозділом митниці було винесено рішення про визначення коду товару №КТ-155-2016, відповідно до якого, задекларований ОСОБА_2 товар №4, являє собою «чохол з застібкою «блискавка» та плечовим ремінцем для портативних пристроїв серії «DETA» і класифікується за кодом товару згідно з УКТЗЕД, - . Визначена група товару обкладається ставкою ввізного мита у розмірі 12,5% від його вартості, а сума митних платежів, що підлягає сплаті до державного бюджету складає 1486,45 гривень. 21 вересня 2016 року в ході проведення перевірки встановлено, що відповідно до інформації вказаної у службовій записці начальника митного поста «Кривий Ріг» Дніпропетровської митниці ДФС від 21 вересня 2016 року №1112/04-50-63-15-ЕП, сума недоборів митних платежів до державного бюджету України в результаті неправильного визначення коду за УКТЗЕД та відповідної ставки ввізного мита вказаного вище товару складає 305,79 гривень. ОСОБА_2 пояснив, що на момент декларування в нього була відсутня інформація стосовно зовнішнього вигляду товарів. Відповідно до наданого фірмою-виробником зображення товару спеціалізованим підрозділом митниці встановлено, що він являє собою чохол з застібкою «блискавка» та плечовим ремінцем, з лицевою поверхнею з листів пластмаси типу «віконце». З огляду на назву товарної позиції 3923 до неї включаються вироби з пластмаси для транспортування та пакування товарів; пробки, кришки, ковпаки та інші пристосування з пластмаси для герметизації, закупорювання. Щодо назви товарної позиції 4202, то до неї включаються, зокрема, саквояжі, чемодани, дорожні дамські сумки-чемоданчики, кейси для ділових паперів, портфелі, шкільні ранці, футляри та чохли для окулярів, біноклів, фото-, кіно-, та відеокамер, для музичних інструментів, зброї, кобури та аналогічні чохли. Згідно пояснень до товарної позиції 4202 відносяться товари, виготовлені з будь-якого матеріалу. Ці вироби можуть бути твердими чи на твердій основі, або м'якими і без основи. Таким чином, товар, «чохол з застібкою «блискавка» та плечовим ремінцем для портативних пристроїв серії «DETA», вироблений із шкірозамінника (штучна шкіра) та з лицевою поверхнею з листів пластмаси типу «віконце», призначений для зберігання пристроїв серії «DETA» за своїм функціональним призначенням, зовнішнім виглядом та матеріалом виготовлення відповідають товарній позиції 4202 та згідно Основних правил інтерпретації УКТЗЕД 1 та 6 класифікується в товарні під категорії . Враховуючи вищевикладене, визначення товарної позиції заявленого до митного оформлення ОСОБА_2 товару не є складним випадком і можливе на підставі його зовнішнього огляду.

Щодо пропуску строку накладення адміністративного стягнення представник відповідача посилається на ті обставини, що положеннями ст.467 Митного Кодексу України передбачено строки накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил. Зокрема, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481,485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень. Таким чином, адміністративне стягнення накладено на ОСОБА_2 у визначені законом строки. Статтею 525 Митного Кодексу України передбачено строки для розгляду справи про порушення митних правил з дня отримання посадовою особою органу доходів і зборів або судом (суддею) матеріалів, необхідних для її вирішення.

Враховуючи вищевикладене, вважає, що вина ОСОБА_2 повністю доведена матеріалами справи про порушення митних правил №0084/11005005/16, а постанова виконуючого обов'язки начальника Дніпропетровської митниці ДФС винесена на законних підставах, а тому просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Вислухавши пояснення позивача, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Так, в судовому засіданні встановлено, що на підставі постанови у справі про порушення митних правил №0084/110050005/16 від 02 листопада 2016 року, прийнятої виконуючим обов'язки начальника Дніпропетровської митниці ДФС Дибою І.І., за результатами розгляду матеріалів про порушення митних правил за ознаками вчинення ОСОБА_2, адміністративного правопорушення, передбаченого ст.485 Митного Кодексу України, ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.485 Митного Кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 300% несплаченої суми митних платежів, що становить 917,37 гривень (а.с.5-8, 9-11).

Як вбачається з мотивувальної частини вищевказаної постанови від 02 листопада 2016 року, виконуючим обов'язки начальника Дніпропетровської митниці ДФС Дибою І.І. встановлено, що 11 вересня 2016 року на митну територію України в зону діяльності Київської митниці ДФС відповідно до контракту від 19 травня 2016 року №009/2016, специфікації до нього від 30 серпня 2016 року №2 укладених між ООО «ДЭТА-ЭЛИС ХОЛДИНГ» (125057, г. Москва, Ленинградский проспект, дом.№65, Росийская Федерация) та представництвом ТОВ «ДЕТА-ЕЛІС» (50086, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Димитрова, буд.№49, кв.№48), згідно з авіаційної вантажної накладної від 05 вересня 2016 року №675MOW12170443, рахунку-фактури від 30 серпня 2016 року №30082016-1 авіатранспортом із Російської Федерації надійшов товар, - «чохли для портативних пристроїв серії «DETA» у кількості 60 штук, який в подальшому 16 вересня 2016 року на підставі документу контролю доставки товару від 14 вересня 2016 року №110050005/2016/002220, був доставлений в зону митного контролю ВМО №3 м/п «Кривий Ріг» Дніпропетровської митниці ДФС. Того ж дня, агент з митного оформлення ТОВ «Гарант-Стандарт», - ОСОБА_2, що діє на підставі договору доручення від 02 червня 2016 року №0206/1-16, подав електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ, зареєстровану за №110050005/2016/002246, для оформлення товару №4, - «вироби с пластику для транспортування та пакування товарів: чохол для портативних пристроїв серії «DETA» у кількості 60 штук, вагою 1,7кг, митною вартістю 4247,00 гривень, за кодом згідно з УКТЗЕД «» зі ставкою ввізного мита у розмірі 6,5% від вартості товару та нарахування митних платежів у сумі 1180,67 гривень. Надалі з метою визначення коду та опису товару згідно з УКТЗЕД 16 вересня 2016 року було направлено запит №002246/КТ/05 до відділу класифікації товарів Дніпропетровської митниці ДФС. 19 вересня 2016 року спеціалізованим підрозділом митниці було винесено рішення про визначення коду товару №КТ-155-2016, відповідно до якого, задекларований ОСОБА_2 товар №4, являє собою «чохол з застібкою «блискавка» та плечовим ремінцем для портативних пристроїв серії «DETA» і класифікується за кодом товару згідно з УКТЗЕД, - . Визначена група товару обкладається ставкою ввізного мита у розмірі 12,5% від його вартості, а сума митних платежів, що підлягає сплаті до державного бюджету складає 1486,45 гривень. 21 вересня 2016 року в ході проведення перевірки встановлено, що відповідно до інформації вказаної у службовій записці начальника митного поста «Кривий Ріг» Дніпропетровської митниці ДФС від 21 вересня 2016 року №1112/04-50-63-15-ЕП, сума недоборів митних платежів до державного бюджету України в результаті неправильного визначення коду за УКТЗЕД та відповідної ставки ввізного мита вказаного вище товару складає 305,79 гривень. ОСОБА_2 пояснив, що на момент декларування в нього була відсутня інформація стосовно зовнішнього вигляду товарів. Таким чином ОСОБА_2 з метою зменшення розміру митних платежів заявив у митній декларації №110050005/2016/002246 неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та надав митному органу документи, що місять такі відомості, які стали підставою для зменшення розміру платежів на суму 305,79 гривень.

Згідно положень ст.257 Митного Кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, зокрема, відповідно до п.5 ч.8 вказаної статті: найменування, звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар.

Відповідно до ч.4 ст.266 Митного Кодексу України, у разі самостійного декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення декларантом передбачену цим Кодексом відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант.

Згідно ч.8 ст.264 Митного Кодексу України, з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Згідно ст.458 Митного Кодексу України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред'явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до ч.2 ст.459 Митного Кодексу України, суб'єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Згідно ч.1 ст.467 Митного Кодексу України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а в разі розгляду справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Положеннями ст.485 Митного Кодексу України передбачена відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, за відсутності ознак злочину, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв'язку з якими було надано такі пільги.

Відповідно до ч.1 ст.3 Митного Кодексу України при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, чинні на день прийняття митної декларації органом доходів і зборів України.

Згідно зі ст.487 Митного кодексу України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Виходячи зі змісту вказаної статті можна зробити висновок, що недбалість, як один з видів необережності складається з об'єктивного та суб'єктивного критеріїв.

Об'єктивний критерій має нормативний характер і означає обов'язок суб'єкта передбачити можливість настання шкідливих наслідків (особа повинна була передбачити). Так, статтею 266 Митного Кодексу України на декларанта покладено обов'язок здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом.

Суб'єктивний критерій означає, що особа могла (маля фактичну можливість) передбачити настання шкідливих наслідків свого діяння.

Згідно ч.2 ст.266 Митного Кодексу України передбачено, що перед подачею митної декларації декларант має право з дозволу органу доходів і зборів здійснювати фізичний огляд товарів з метою перевірки їх відповідності опису (відомостям), зазначеному у товаросупровідних документах, брати проби та зразки товарів.

Крім того, згідно з п.3.9 розділу 3 Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур від 18 травня 1973 року, перед подачею декларації на товари декларанту дозволяється здійснювати огляд товарів, а також брати зразки/проби.

Вищевказана можливість ОСОБА_2 використана не була.

Відповідно до ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно ст.66 КАС України суд оцінює докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Оскільки, наявність у діях позивача складу правопорушення підтвердилося в ході розгляду справи, суд вважає необхідним відмовити ОСОБА_2 в задоволені адміністративного позову до Дніпровської митниці ДФС, в особі виконуючого обов'язки начальника Дніпропетровської митниці ДФС Диби І.І. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Щодо пропуску строку накладення адміністративного стягнення суд вважає за необхідне зазначити, що положеннями ст.467 Митного Кодексу України передбачено строки накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил. Зокрема, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481,485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень. Таким чином, адміністративне стягнення накладено на ОСОБА_2 у визначені законом строки. Статтею 525 Митного Кодексу України передбачено строки для розгляду справи про порушення митних правил з дня отримання посадовою особою органу доходів і зборів або судом (суддею) матеріалів, необхідних для її вирішення.

Щодо посилань позивача про неправильну вказівку на адресу розташування ТОВ «Гарант-Стандарт» , суд розцінює це як механічну помилку, котра ніяк не вплинула на розгляд питання про притягнення до адміністративної відповідальності по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.485 Митного Кодексу України, ст.ст.7, 11, 12, 17, 69, 71, 86, 159-163, 171-2 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Дніпровської митниці ДФС, в особі виконуючого обов'язки начальника Дніпропетровської митниці ДФС Диби І.І. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - відмовити у повному обсязі.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її отримання. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови складено 22 лютого 2017 року.

Суддя: Н. Ю. Вікторович