Справа № 815/5354/16
Суддя: Бжассо Н. В.
Дата ухвалення: 2017-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/5354/16
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2017 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого по справі судді Бжассо Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Дмітрієвої Т.О.,

за участю представника позивача Капітонова П.П. (згідно довіреності),

представника відповідача Моргун Н.В. (згідно довіреності),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одеса справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВА'СЕРВІС» до Одеської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВА'СЕРВІС» (далі - ТОВ «АКВА'СЕРВІС») до Одеської митниці ДФС, за результатом розгляду якого позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 26.08.2016 року №500060006/2016/000094/2; вирішити питання повернення судових витрат, понесених позивачем.

В обґрунтування адміністративного позову представник позивача зазначив наступне.

10 червня 2016 року між Позивачем (Покупець) та Компанією «BODA INDUSTRIAL AND TRADE CO.,LTD» (Продавець), укладено контракт поставки радіаторів опалення за №10/0616-China, за умовами якого, Продавець передає у власність, а Покупець приймає і оплачує товар, згідно якого сторонами узгоджено вартість, кількість товару, умови поставки та характеристики.

На підставі вказаного контракту, позивачем було ввезено на митну територію України обумовлений договором товар.

26 серпня 2016 року Одеською митницею ДФС було прийнято рішення про коригування заявленої TOB «АКВА'СЕРВІС» митної вартості товару №500060006/2016/000094/2.

Представник позивача зазначає, що позивач вважає, що оскаржуване рішення є протиправним та підлягаю скасуванню.

Під час судового розгляду справи представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених в адміністративному позові та додаткових письмових поясненнях.

Представник відповідача проти позову заперечував, з підстав викладених у письмових запереченнях на адміністративний позов, згідно яких відповідач під час здійснення контролю митної вартості товарів позивача та прийняття рішення про коригування митної вартості діяв у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушував права та законні інтереси позивача.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, судом встановлено наступне.

10.06.2016 року між позивачем (Покупець) та компанією «BODA INDUSTRIAL AND TRADE CO.,LTD» (Продавець), укладено договір № 10/0616-Китай поставки радіаторів опалення, за умовами якого, Продавець продає, а Покупець товар згідно Інвойсу.

Під час здійснення відповідачем контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митною декларацією від 23.08.2016 року № 500060006/2016/014895, було встановлено що в поданих документах містяться розбіжності, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме:

1) пунктом 4.6 зовнішньоекономічного договору від 10.06.2016 № 10/0616-China передбачено, що вартість пакування та тару входять до вартості товару, але в комерційних документах (інвойсі та рахунку-проформі) не вказана вартість тари та пакування.

2) Відправником товару 12.06.2016 було видано експортний прас лист на товар, в якому зазначена вага однієї одиниці вантажу 13,8 кг за одиницю, але в поданій до митного оформлення ЕМД вага одиниці приблизно 20 кг.

Відповідачем зазначено, що у відповідності до п.3 ст.53 Митного кодексу України ( далі МКУ ) для підтвердження заявленої митної вартості необхідно надати протягом 10 днів такі додаткові документи: 1) якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 2) виписку з бухгалтерської документації; 3) копію митної декларації країни відправлення (з перекладом на українську мову); 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

26.08.2016 електронним повідомленням декларантом було надіслане повідомлення №25085 від 25.08.2016 згідно якого ним надіслані наступні додаткові документи: бухгалтерська виписка TOB «АКВА 'СЕРВІС» по взаєморозрахункам з нерезидентом від 25.08.2016 №25082016/01; висновок експерта від 25.08.2016 №20-56/8-2016; лист продавця від 25.08.2016; заява імпортера від 25.08.2016 №25082016/02; переклад митної декларації без дати та б/н; лист уповноваженої особи декларанта від 25.08.2016 №2508.

Відповідачем, за результатом дослідження додатково наданих документів, встановлено, що документи також містять розбіжності, а саме:

- в бухгалтерській виписці від 25.08.206 №25082016/01 виданої TOB «АКВА'СЕРВІС» в заголовку граф «Д-т долари США, к-т долари США» вказані реквізити ПП «Сонекс» код 30658841, яке не є стороною зовнішньоекономічного контракту від 10.06.2016 №10/062016-China;

- в бухгалтерській виписці від 25.08.2016 №25082016/01 виданої TOB «АКВА 'СЕРВІС», вказана як одна з підстав для передплати додаткова угода від 19.08.2016 №1, тоді як сама передплата здійснена 03.08.2016;

- в проформі - інвойсу від 14.06.2016 №160614 та інвойсі від 14.07.2016 №160614 вказана умова поставки 100% передплата, але згідно платіжного доручення від 02.08.2016 №1 та бухгалтерської виписці від 25.08.2016 №25082016/01 здійснена передплата у розмірі 62745 доларів США, що складає 75,83 % заявленої інвойсної вартості товару та здійснена вже після відправлення товарів (відправлення товарів згідно коносаменту №SZBS16070041 здійснена 18.07.2016).

З урахуванням викладеного, Одеською митницею ДФС було прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № 500060006/2016/000094/2 від 26.08.2016 року, в графі 30 якого зазначено вартість за одиницю товару 2,0200 дол. США, що визначена за резервним методом.

В Рішенні про коригування митної вартості зазначено, що окрім розбіжностей в документах підставою для його прийняття стало спрацювання профілю ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками щодо можливого заниження митної вартості (орієнтовний показник митної вартості, розрахований відповідно до ПКМУ від 16.09.2015 № 724, вище ніж заявлено за МД).

Так в рішенні зазначено, за результатами проведеної консультації шляхом обміну електронними повідомленнями між органом доходів та зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості, було обрано другорядний метод визначення митної вартості - резервний метод. Відповідно до п.2 ст. 58 МКУ у випадках якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально, відповідно до п. 3 ст. 58 МКУ застосовують другорядні методи, зазначені у п. 2 частини 1 ст. 57 МКУ. В органі доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому відповідно до ст. 59, 60 МКУ неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів. Відповідно до ст. 62, 63 МКУ методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в органі доходів і зборів відсутня інформація щодо обчислення вартості, наданої виробником товарів. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митну вартість товарів не можна визначити шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст.. 58-63 МКУ митна вартість оцінюваних товарів буде визначена з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівля резервним методом. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ЄАІС та встановлено, що по товару №1 рівень митної вартості за товарами, митне оформлення яких вже здійснено є більшим - 2,02 дол. США/кг нетто (митна декларація №100270005/2016/323291 від 22.07.2016; №500060006/2016/014705 від 20.08.2016), ніж заявлено декларантом - 1,70 дол. США/кг нетто.

Відповідно до положень ч.6 ст.54 МКУ, відповідачем було винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 500060006/2016/00245.

Відповідно до ст. 49 МКУ митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч.1 ст. 51 МКУ, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.2, ч.3 ст. 53 МКУ, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Судом встановлено, що декларантом до митного оформлення для підтвердження заявленої митної вартості товарів разом з митною декларацією були подані, зокрема, наступні документи: зовнішньоекономічний договір від 10.06.2016 № ІО/0616-China, інвойс від 14.07.2016 № 160614, рахунок-проформа № 160614 від 14.06.2016 року, копії митної декларації країни відправлення № 13236448 від 15.07.2016 року, міжнародна автомобільна накладна (CMR) 0080 від 22.08.2016 року, міжнародна автомобільна накладна (CMR) 9016 від 22.08.2016 року, Коносамент SZBS16070041 від 18.07.2016 року, банківський платіжний документ № 1 від 02.08.2016 року,документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 00009 від 12.08.2016 року, каталог виробника товару б/н від 10.06.2016 року, прейскурант (прайс-лист виробника) б/н від 12.06.2016 року, пакувальний лист б/н 14.07.2016 року, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 19.08.2016 року, договір про надання послуг митного брокера БК/66-2016 від 16.08.2016 року, договір (контракт) про перевезення 00037/16 від 04.07.2016 року, сертифікат про проходження товару форми А С70001 від 10.08.2016 року, митна декларація від 23.08.2016 року № 500060006/2016/014895.

Додатково позивачем було надано бухгалтерська виписка TOB «АКВА 'СЕРВІС» по взаєморозрахункам з нерезидентом від 25.08.2016 №25082016/01;висновок експерта від 25.08.2016 №20-56/8-2016; лист продавця від 25.08.2016; заява імпортера від 25.08.2016 №25082016/02; переклад митної декларації без дати та б/н; лист уповноваженої особи декларанта від 25.08.2016 №2508.

Згідно рішення про коригування митної вартості, відповідачем було встановлено вищезазначені розбіжності у документах, що були подані декларантом.

Перевіряючи правильність висновків митного органу, судом встановлено наступне.

Відповідач, у якості однієї із розбіжностей, що виявлені в документах позивача, зазначив, що пунктом 4.6 зовнішньоекономічного договору від 10.06.2016 № 10/0616-China передбачено, що вартість пакування та тари входять до вартості товару, але в комерційних документах (інвойсі та рахунку-проформі) не вказана вартість тари та пакування.

На думку суду, висновки митного органу є помилковими, оскільки договором прямо передбачено, що вартість тари та пакування окремо не розраховуються, а включені у вартість товару. Таким чином, у інвойсі та рахунку-проформі цілком правомірно не зазначено окремо вартості пакування та тари, оскільки їх вартість входить до вартості товару, є її складовою частиною.

Ще однією розбіжністю є різне зазначення ваги одиниці вантажу в експортному прайс-листі - 13,8 кг та декларації - приблизно 20 кг.

Судом встановлено, що листом від 25.08.2016 року контрагент позивача компанія «BODA INDUSTRIAL AND TRADE CO.,LTD» пояснила, що при складанні прайс-листа від 12.06.2016 року менеджером було допущено помилку та невірно вказано вагу одиниці товару 13,8 кг. Правильною необхідно вважати вагу радіатора - 20,07 кг.

На думку суду, зміст зазначеного листа вичерпно пояснює наявність такої розбіжності в документах та доводить, що зазначена розбіжність є виправленою.

Щодо наявності в бухгалтерській виписці від 25.08.206 №25082016/01 виданої TOB «АКВА'СЕРВІС» в заголовку граф «Д-т долари США, к-т долари США» реквізитів ПП «Сонекс» код 30658841, яке не є стороною зовнішньоекономічного контракту від 10.06.2016 №10/062016-China, суд приймає доводи позивача щодо допущення бухгалтером підприємства описки, оскільки представником позивача надано виправлений примірник бухгалтерської виписки, крім того в бухгалтерській виписці, в якій помилково зазначено ПП «Сонекс», містяться дані про зовнішньоекономічний договір, додаткову угоду, інвойс, платіжне доручення, які стосуються безпосередньо позивача.

Щодо посилань відповідача на те, що в бухгалтерській виписці від 25.08.2016 №25082016/01 виданої TOB «АКВА'СЕРВІС», вказана як одна з підстав для передплати додаткова угода від 19.08.2016 №1, тоді як сама передплата здійснена 03.08.2016 та в проформі-інвойсу від 14.06.2016 №160614 та інвойсі від 14.07.2016 №160614 вказана умова поставки 100% передплата, але згідно платіжного доручення від 02.08.2016 №1 та бухгалтерської виписці від 25.08.2016 №25082016/01 здійснена передплата у розмірі 62745 доларів США, що складає 75,83 % заявленої в інвойсі вартості товару та здійснена вже після відправлення товарів (відправлення товарів згідно коносаменту №SZBS16070041 здійснена 18.07.2016), суд вважає необхідним зазначити наступне.

Так, представником відповідача у судовому засіданні 16.02.2017 року було підтверджено, що оплата була здійснена 03.08.2016 року, а не після відправлення товарів.

Факт сплати передоплати у розмірі 62745,00 доларів США згідно платіжного доручення № 1 від 02.08.2016 року та платіжного доручення в іноземній валюті від 03.08.2016 року, а не в повному обсязі, на думку суду, не є розбіжністю, оскільки додатком до Договору № 10/0616-Китай від 19.08.2016 року передбачена можливість позивача сплатити передплату у розмірі 62745,00 доларів США по інвойсу від 14.07.2016 року, в якому зазначена загальна вартість товару - 82 745,00 доларів США. Факт підписання додаткової угоди пізніше ніж виписано інвойс та сплачено кошти, на думку суду, не свідчить про заниження позивачем митної вартості товару, оскільки зазначені кошти були фактично сплачені та перераховані на рахунок контрагента позивача у відповідності до підписаних сторонами документів.

Під час судового розгляду справи, судом встановлено, що залишок суми у розмірі 20000 доларів США позивачем не сплачено у зв'язку із претензійною роботою з контрагентом, проте зазначений факт не впливає на визначення митної вартості товару.

Відповідно до ч.1.ст.54 МКУ, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

На думку суду, встановлені відповідачем недоліки щодо розбіжностей у документах, що були надані позивачем - є безпідставними. Вони не є тими розбіжностями, які безпосередньо могли вплинути на визначення митної вартості товару та не впливають на її числові значення.

Судом встановлено, що однією із підстав для прийняття рішення про коригування митної вартості від 26.08.2016 року зазначено спрацювання профілю ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками щодо можливого заниження митної вартості.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 54 МКУ, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Приписами ч. 1 ст. 55 МКУ встановлено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Таким чином, суд приходить висновку, що спрацювання профілю ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками щодо можливого заниження митної вартості не є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та відповідно для коригування митної вартості, оскільки виключний перелік підстав визначено ч. 6 ст. 54 МКУ.

Згідно положень ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини,на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення,крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що відповідач по справі прийняв рішення про коригування митної вартості, за відсутністю обґрунтованих підстав вважати заявлені позивачем відомості про митну вартість товарів неповними, недостовірними чи з розбіжностями, у зв'язку з чим, під час здійснення митного контролю правильності визначення позивачем митної вартості товарів, діяв у спосіб, що не відповідає вимогам Митного кодексу України, застосувавши другорядний метод визначення митної вартості товару, за наявності законних підстав для застосування основного методу за ціною договору.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

На підставі встановлених під час судового розгляду справи обставин, суд дійшов висновку, що позивач довів суду ті обставини на які посилався в обґрунтування заявлених позовних вимог, тому позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до платіжного доручення № 4 від 17 жовтня 2016 року (арк.с. 3) товариством сплачений судовий збір у розмірі 1 450,00 грн. Відповідно до платіжного доручення № 9 від 31 жовтня 2016 року (арк. с.4) позивачем сплачений судовий збір у розмірі 4 634,42 грн. Таким чином, сума судового збору, яка має бути стягнута на користь позивача складає 6084, 42 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 8, 9, 11, 14, 70, 71, 86, 94, 159-164, 254 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВА'СЕРВІС» до Одеської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 26.08.2016 року №500060006/2016/000094/2.

Стягнути з Одеської митниці ДФС () за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВА'СЕРВІС» () судові витрати у сумі 6084 (шість тисяч вісімдесят чотири) грн. 42 (сорок дві) копійки.

Постанову може бути оскаржено до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Одеський окружний адміністративний суд протягом 10 днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Н.В. Бжассо

.