Справа № 308/1452/17
Суддя: Монич О. В.
Дата ухвалення: 2017-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/1452/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Монич О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби, третя особа в.о. заступника начальника Закарпатської митниці Державної фіскальної служби ОСОБА_3Є про скасування постанови про порушення митних правил, -

ВСТАНОВИВ :

До суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2 до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби, третя особа в.о. заступника начальника Закарпатської митниці Державної фіскальної служби ОСОБА_3Є про скасування постанови про порушення митних правил.

Вивчивши матеріали адміністративної позовної заяви, приходжу до переконання, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України.

Зокрема, відповідно до ст. 106 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Так, статтею 1 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Частиною 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено вичерпний перелік випадків коли судовий збір не справляється, а статтею 5 Закону визначено пільги щодо сплати зазначеного збору.

Відповідно до ст. 288 КУпАП (звільнення від сплати державного мита), визначено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита, однак за звернення до суду з позовом в порядку адміністративного судочинства сплачується судовий збір, крім того в додатку до постанови Пленуму ВАС України № 2 від 23.01.2015 року «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року «Про судовий збір» зазначено, що при вирішенні питання чи має особа пільги за подачу адміністративного позову про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, необхідно виходити з того, що норми частини четвертої статті 288 КУпАП є спеціальними нормами порівняно з нормами Закону про судовий збір. Отже, за подання до суду адміністративного позову про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, якою особу притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, судовий збір не сплачується у порядку та розмірах, установлених Законом про судовий збір. Приймаючи до уваги, що ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не передбачає, що позови з таким предметом належать до обєктів, за подання яких судовий збір не справляється, а також позивач не відноситься до пільгових категорій громадян, які згідно із Законом, яким регламентовано сплату судового збору, звільнені від сплати судового збору, то у позивача відсутні підстави для несплати судового збору, також листом ВАС України № 834/12/13-13 від 12.06.2013р. було розяснено, що з моменту введення поняття «судовий збір» з 01.11.2011р. і приймаючи загальні положення про дію закону в часі, позивачі при оскаржені адміністративного стягнення повинні на загальних умовах сплачувати судовий збір, встановлений Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. (введений в дію з 01.11.2011р.).

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" - судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

А від так, приходжу до переконання, що матеріалами справи за адміністративним позовом ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби, третя особа в.о. заступника начальника Закарпатської митниці Державної фіскальної служби ОСОБА_3Є про скасування постанови про порушення митних правил, слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 106, 108 ч. 1 КАС України, суддя,-

УХВАЛИВ :

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби, третя особа в.о. заступника начальника Закарпатської митниці Державної фіскальної служби ОСОБА_3Є про скасування постанови про порушення митних правилї - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 /п»ять/ днів з дня отримання ухвали.

В разі невиконання вимог судді про усунення недоліків в наданий строк, відповідно до вимог ст. 108 КАС України, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху може бути оскаржена особою, яка подала позовну заяву. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи яка її оскаржує, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване рішення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4