Справа № 823/289/17
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2017-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2017 року справа № 823/289/17

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління з питань державної реєстрації департаменту організаційного забезпечення ОСОБА_2 міської ради, Першої ОСОБА_2 державної нотаріальної контори, третя особа Черкаський районний суд про скасування запису,

ВСТАНОВИЛА:

17.02.2017 до ОСОБА_2 окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 (далі позивач) з адміністративним позовом до Управління з питань державної реєстрації департаменту організаційного забезпечення ОСОБА_2 міської ради (далі відповідач 1), Першої ОСОБА_2 державної нотаріальної контори (далі відповідач 2), в якому просить скасувати запис від 07.06.2007 №5091390 про заборону на квартиру №4 на вул.Танкістів, 19 в м.Черкаси, здійснений реєстратором відповідача 2.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, вказаний спір виник з публічно-правових відносин, у яких відповідачі є суб'єктами владних повноважень. Згідно з ч.2 ст.18 та ч.2 ст.19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) справа підсудна ОСОБА_2 окружному адміністративному суду. Однак, позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Так, частиною 3 ст.106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадку, коли його не належить сплачувати.

Абз.6 підп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI Про судовий збір (далі Закон №3674-VI) встановлено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст.7 Закону України від 21.12.2016 №1801-VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2017 року 1600 гривень.

Отже, ставкою судового збору за подання цього позову є 640,00грн. Однак, в порушення наведених норм позивачка додала до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в сумі 630грн.

Крім того, п.4 ч.1 ст.106 КАС України встановлено, що у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Ч.4 ст.105 КАС України передбачено, що адміністративний позов може містити вимоги про: скасування або визнання нечинним рішення суб'єкта владних повноважень; зобов'язання суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії або утриматися від їх вчинення; стягнення з суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; виконання зупиненої чи невчиненої дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

За правилами КАС України до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється. Водночас, право особи на звернення до адміністративного суду обумовлено суб'єктивним уявленням особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту, однак обов'язковою умовою здійснення такого захисту судом є наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення в суд.

Неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб'єктивних прав та обов'язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов'язку.

Ч.2 ст.17 КАС України встановлено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Отже, до адміністративних судів можуть бути оскаржені рішення (нормативно-правові акти чи правові акти індивідуальної дії), дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин, вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства.

Правові акти індивідуальної дії рішення, які встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію (пункт 1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23 червня 1997 року у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення підпункту 2 пункту З розділу IV Закону України "Про Конституційний Суд України" стосовно правових актів органів Верховної ОСОБА_1 України (справа про акти органів Верховної ОСОБА_1 України).

Отже, юридичною формою рішення державного чи іншого органу є виданий цим органом відповідний акт, який є офіційним письмовим документом, що породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Разом з тим, оскаржуваний запис за своєю суттю не є рішенням субєкта владних повноважень та не може бути оскаржений в порядку адміністративного судочинства. Запис є складовою частиною Державного реєстру прав та відповідно до ч.1 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 №1952-ІV вноситься до нього на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

На підставі ч.2 ст.99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суддя звернула увагу, що позивач пропустив встановлений наведеною нормою строк звернення в суд, оскільки оскаржуваний запис здійснений 07.06.2007, а позивач звернувся в суд з позовом 17.02.2017.

Однак адміністративний позов не містить жодних обґрунтувань поважності причин пропуску строків звернення в суд з цим позовом та клопотання про визнання причин пропуску строку звернення в суд поважними.

З урахуванням викладеного, суддя дійшла висновку про невідповідність позовної заяви вимогам ст.106 КАС України, що має наслідком на підставі ч.1 ст.108 КАС України залишення позовної заяви без руху.

Тому з метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів, суддя вирішила надати позивачу достатній строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.17-19, 106, ч.1 ст.108, ст.ст.160-165, 254-256 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління з питань державної реєстрації департаменту організаційного забезпечення ОСОБА_2 міської ради, Першої ОСОБА_2 державної нотаріальної контори, третя особа Черкаський районний суд про скасування запису залишити без руху.

2. Позивачу надати строк до 09 березня 2017 року для усунення, викладених у мотивувальній частині ухвали, недоліків позовної заяви.

3. Розяснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через ОСОБА_2 окружний адміністративний суд протягом 5 днів з моменту отримання копії ухвали. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

5. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя В.П. Тимошенко