Справа № 804/4318/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2016-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 грудня 2016 р. Справа № 804/4318/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Приватного підприємства «Меридіан Плюс» до Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області, Новомосковської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про зобовязання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Приватного підприємства «Меридіан Плюс» до Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області, Новомосковської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
- зобовязати Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області зарахувати до державного бюджету грошові кошти відповідно призначення платежу, вказаного у платіжних дорученнях, сплачені Приватним підприємством «Меридіан Плюс» згідно платіжних доручень:
№ 449 від 17.05.2016 року на перерахування коштів у сумі 17 940,00 грн. на рахунок ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, отримувач УДК у Новомосковському районі, призначення платежу: «утриманий податок з доходів фіз. осіб за 2016 р.: перерах. повн. з каси під-ва. Без ПДВ»;
№ 450 від 17.05.2016 року на перерахування коштів у сумі 10 000,00 грн. на рахунок ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, отримувач УДК у Новомосковському районі, призначення платежу: «утриманий податок з доходів фіз. осіб за 2016 р.: перерах. повн. з-та з каси під-ва. Без ПДВ»;
№ 451 від 17.05.2016 року на перерахування коштів у сумі 7 940,00 грн. на рахунок ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, отримувач Новомосковська ОДПІ, призначення платежу: «єдиний соціальний внесок 22% нарахований на ФОП за 05.2016 р.; перерах. повн.; з-та з каси під-ва. Без ПДВ»;
- зобовязати Новомосковську обєднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Дніпропетровській області відобразити в інтегрованій картці платника податків ПП «Меридіан Плюс» сплату податкових зобовязань згідно призначення платежу, зазначеного у платіжних дорученнях:
№ 449 від 17.05.2016 року на перерахування коштів у сумі 17 940,00 грн. на рахунок ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, отримувач УДК у Новомосковському районі, призначення платежу: «утриманий податок з доходів фіз. осіб за 2016 р.: перерах. повн. з каси під-ва. Без ПДВ»;
№ 450 від 17.05.2016 року на перерахування коштів у сумі 10 000,00 грн. на рахунок ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, отримувач УДК у Новомосковському районі, призначення платежу: «утриманий податок з доходів фіз. осіб за 2016 р.: перерах. повн. з-та з каси під-ва. Без ПДВ»;
№ 451 від 17.05.2016 року на перерахування коштів у сумі 7 940,00 грн. на рахунок ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, отримувач Новомосковська ОДПІ, призначення платежу: «єдиний соціальний внесок 22% нарахований на ФОП за 05.2016 р.; перерах. повн.; з-та з каси під-ва. Без ПДВ».
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 17.05.2016 року позивачем здійснено перерахунок коштів в рахунок сплати податкових зобовязань через установу банку ПУАТ «Фідобанк», про що свідчать відповідні платіжні доручення. Проте, зарахування коштів в рахунок сплати податкових зобовязань Головним управлінням Державної казначейської служби у Дніпропетровській області не здійснено, що зумовило звернення із позовом до суду.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити.
Відповідач-1 письмових заперечень на адміністративний позов не надав, у судове засідання явку свого представника не забезпечив.
Представник відповідача-2 у судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини не явки суду не повідомив. Надав письмові заперечення у яких проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що підстави для відображення в інтегрованій картці платника податків - сплату податкових зобовязань згідно призначень платежу, зазначеного у наведених платіжних дорученнях відсутні, оскільки відомості про зарахування коштів органом казначейства не надходили, наведені платіжні доручення у відомостях про зарахування та повернення коштів відсутні.
Частиною 6 ст. 128 КАС України встановлено, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи те, що представники відповідачів у судове засідання не зявились, ухвалою суду від 05.12.2016 р. відповідно до ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, справу призначено до розгляду у письмовому провадженні на підставі наявних в справі доказів, за відсутності сторін.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Приватне підприємство «Меридіан Плюс» зареєстровано 05.08.2012 року та перебуває на податковому обліку в Новомосковській об'єднаній державній податковій інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.
17 травня 2016 року Приватне підприємство «Меридіан Плюс»за допомогою системи дистанційного обслуговування «Банк-Клієнт» було перераховано через банк ПУАТ «Фідобанк» в рахунок отримувача Держказначейство, банк отримувача: ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, кошти, згідно платіжних доручень № 449, № 450, № 451 від 17.05.2016 р.
Для здійснення звірки по розрахункам Приватне підприємство «Меридіан Плюс» звернулося до Новомосковської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області з листом від 07 червня 2016 року № 07/1, в якому просило надати відповідні акти звірки стану розрахунків по платежам до бюджету станом на 16 травня 2016 року, 17 травня 2016 року та 18 травня 2016 року.
08 червня 2016 року Новомосковською обєднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області проведено звіряння розрахунків позивача, про що складено відповідні акти, з яких убачається, що в них не відображено суми податків і зборів згідно вище визначених платіжних доручень.
Приватне підприємство «Меридіан Плюс» листом від 14 червня 2016 року №14/6-1 звернулося до Новомосковської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому просило, враховуючи сплату, відобразити у картці особового рахунку платника податків сплату податкових зобовязань відповідно до призначення платежу, визначених у платіжних дорученнях від 17 травня 2016 року: № 449, № 450, № 451.
21 червня 2016 року Новомосковською обєднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області листом № 8796/10/04-08-07-05 повідомлено, що підставою для введення інформації про суми сплачених податків та зборів є виключно відомості органів Казначейства про зарахування коштів. Також зазначено, що платіжні доручення, перелічені позивачем в листі від 14 червня 2015 року №14/6-1, відсутні у відомостях про зарахування та повернення коштів в аналітичних рахунках за надходженнями у вигляді технологічного файлу @В управління Державної казначейської служби України у Новомосковському районі на вказані дати, та відповідно в інтегрованих картках платника податків зазначених платежів та зборів, та відображенню не підлягають.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Відповідно до пунктів 6.1, 6.2 статті 6 Податкового кодексу України, податком є обовязковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу. Збором (платою, внеском) є обовязковий платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників зборів, з умовою отримання ними спеціальної вигоди, у тому числі внаслідок вчинення на користь таких осіб державними органами, органами місцевого самоврядування, іншими уповноваженими органами та особами юридично значимих дій.
Згідно з пунктами 36.1, 36.5 статті 36 Податкового кодексу України, податковим обовязком визнається обовязок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обовязку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.
Відповідно до пункту 38.1 статті 38 Податкового кодексу України, виконанням податкового обовязку визнається сплата у повному обсязі платником відповідних сум податкових зобовязань у встановлений податковим законодавством строк.
Пунктом 54.1 статті 54 Податкового кодексу України встановлено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобовязання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобовязання та/або пені вважається узгодженою.
Під час розгляду справи судом встановлено, що сплата зобовязань здійснена ПП «Меридіан Плюс» за допомогою системи дистанційного обслуговування «Банк-Клієнт» в Публічному акціонерному товаристві «Фідобанк»: з податку на доходи фізичних осіб за 2016 рік у розмірі 17 940,00 грн. здійснена платіжним дорученням № 449; з податку на доходи фізичних осіб за 2016 рік у розмірі 10 000,00 грн. здійснена платіжним дорученням № 450; з єдиного соціального внеску нарахованого на фізичних осіб-підприємців за травень 2016 року у розмірі 7 940,00 грн., здійснена платіжним дорученням № 451.
Разом з тим, не встановлено факту перерахування Публічним акціонерним товариством «Фідобанк» коштів у відповідному розмірі за платіжними дорученнями від 17 травня 2016 року № 449, № 450, № 451 до Державного бюджету України.
Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, визначено Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».
Згідно з пунктом 1.30 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжне доручення - це розрахунковий документ, який містить доручення платника банку здійснити переказ визначеної в ньому суми коштів зі свого рахунку на рахунок отримувача.
Відповідно до статті 22 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» ініціювання переказу здійснюється за платіжним дорученням. Під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним для платника - з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника.
При цьому, пунктом 8.1 статті 8 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що банк зобовязаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження.
Відповідно до пункту 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року №22, банк платника на всіх примірниках прийнятих розрахункових документів і на реєстрах обовязково заповнює реквізити «Дата надходження» і «Дата виконання», а банк стягувача «Дата надходження в банк стягувача» (якщо ці реквізити передбачені формою документа), засвідчуючи їх підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку. На документах, прийнятих банком після закінчення операційного часу, крім того, ставиться штамп «Вечірня».
Відміткою про дату реєстрації банком платіжного доручення платника про сплату платежів до бюджету є заповнення в ньому реквізиту «Дата надходження», який банк заповнює незалежно від дати складання платником цього платіжного доручення.
У розрахункових документах дата, зазначена в реквізиті «Дата виконання», має відповідати: даті списання коштів з рахунку платника та зарахування на рахунок отримувача в разі їх обслуговування в одному банку; даті списання коштів з рахунку платника та з кореспондентського рахунку банку платника в разі обслуговування отримувача в іншому банку.
Згідно з пунктом 2.19 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, розрахункові документи, що надійшли до банку протягом операційного часу, банк виконує в день їх надходження. Розрахункові документи, що надійшли після операційного часу, банк виконує наступного операційного дня.
З аналізу зазначених норм можна дійти висновку, що виконання платником податкового обовязку з перерахування до бюджету суми податкового зобовязання, а отже його сплата, повязане з моментом подання в банк платіжного доручення на перерахування відповідних сум податкових зобовязань.
Тобто, платник податку, надавши банку платіжне доручення про сплату відповідних сум податку в межах операційного часу банку, вважається таким, що виконав свій податковий обовязок у повному обсязі, при цьому, відповідальність за подальший переказ сум податкового зобовязання несе банк.
Разом з тим, згідно з частиною 5 статті 45 Бюджетного кодексу України, податки і збори (обовязкові платежі) та інші доходи державного бюджету визнаються зарахованими до державного бюджету з дня зарахування на єдиний казначейський рахунок, для платника податків днем сплати податкового зобовязання є день подачі до банку платіжного доручення, за умови, що на рахунку такого платника податків достатньо коштів для його виконання.
Пунктом 129.6 статті 129 Податкового кодексу України встановлено, що за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.
Отже, якщо неперерахування податку, збору не є наслідком винних дій платника податку, то до нього не можуть бути застосовані штрафні санкції, пеня або предявлена вимога про повне перерахування податкових платежів до бюджетів та державних цільових фондів, оскільки порушення порядку зарахування до бюджету та державних цільових фондів податків і зборів при предявленні платником податків до установи банку платіжних доручень є виною банку, а не платника податків.
Відтак, направлення позивачем до свого банку належним чином оформлених платіжних вимог на оплату податкових платежів (при наявності необхідної кількості коштів на рахунку) є належними, необхідними та достатніми діями, які платник податку повинен вчинити для оплати податкового зобовязання.
Таким чином, суд вважає, що позивачем виконано свій обовязок зі сплати податкових зобовязань, а неперерахування готівкових коштів за платіжними дорученнями від 17 травня 2016 року № 449, № 450, № 451 до Державного бюджету України відбулось з вини фінансової установи, що здійснила обслуговування перехованих позивачем коштів, а саме Публічного акціонерного товариства «Фідобанк».
Між тим, механізм ведення територіальними органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів визначається Порядком ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, затвердженим наказом Міністерств доходів і зборів України від 05 грудня 2013 року №765 (чинного на момент перерахування коштів по податковим зобовязанням і до 10 червня 2016 року).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником.
Згідно з пунктами 11-13 Розділу ІІ Порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, форми інтегрованих карток платника мають лицьовий та зворотний боки.
Зворотний бік інтегрованої картки відображає стан розрахунків платника (суми нарахованого та сплаченого платежів, пені, штрафних (фінансових) санкцій, процентів за користування розстроченням (відстроченням) грошових зобовязань (податкового боргу), суми податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, надміру та/або помилково сплачені, заявлені до відшкодування тощо) за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами, операції, що проводяться з коштами передоплати. На лицьовому боці інтегрованої картки відображається додаткова інформація щодо стану розрахунків платника за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами та передоплатою. Усі вартісні операції в інтегрованій картці платника здійснюються у гривнях з двома десятковими знаками.
Занесення/перенесення, виключення/включення операцій в інформаційній системі проводяться структурними підрозділами територіальних органів Міндоходів, на які покладено функції з введення відповідної інформації. Контроль за достовірністю та повнотою відображення інформації в інформаційній системі забезпечується структурними підрозділами, на які покладено функції з введення відповідної інформації.
Згідно з пунктом 5 розділу IV Порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, дані про надходження податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску відображаються територіальним органом Міндоходів, на який покладено функції з ведення обліку відповідного платежу, в інтегрованій картці платника і в реєстрі надходжень та повернень у день отримання від органів Державної казначейської служби України відомостей про зарахування та повернення надміру сплачених платежів у вигляді електронного реєстру розрахункових документів.
Відповідно до пункту 1 підрозділу 1 розділу ІІІ Порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07 квітня 2016 року №422 (діючого на момент розгляду справи), для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників органи ДФС проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами на підставі документів, визначених порядком взаємодії органів ДФС та органів Казначейства у процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, а саме: відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файлу @B; виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів; звітів про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями.
Оперативний облік надходжень також здійснюється за єдиним внеском на підставі документів, визначених Положенням про рух коштів єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12 лютого 2016 року №54, а саме: відомостей про рух страхових коштів на аналітичних рахунках 3719, відкритих на імя органів ДФС, у вигляді технологічного файлу @E; виписок з рахунків 3719, відкритих на імя головних управлінь ДФС, у вигляді електронного реєстру розрахункових документів та у паперовому - на якому проставляється штамп відповідного органу Казначейства; звітів про надходження страхових коштів на рахунки 3719, відкриті на імя головних управлінь ДФС та на імя органів ДФС; оборотно-сальдової відомості за аналітичними рахунками 3719, відкритими на імя головних управлінь ДФС.
Отже, контролюючому органу надано право здійснення обліку зарахувань в інтегрованій картці платника податків на підставі відомостей про зарахування коштів органів Казначейства.
Судом встановлено, що відомості про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файлу @В управління Державної казначейської служби України у Новомосковському районі на вказані дати, та відповідно в інтегрованих картках платника податків зазначених платежів та зборів за платіжними дорученнями від 17 травня 2016 року № 449, № 450, № 451 відсутні.
Крім того, згідно листа ПАУТ «ФІДОБАНК» від 11.11.2016 року на адресу ПП «Меридіан Плюс» платіжні доручення, від 17.05.2016 року були повернуті без виконання засобами системи «Клієнт-Банк» з вказанням причин повернення: «Повернення без виконання згідно Положення про виведення неплатоспроможного банку з ринку, рішення Виконавчої дирекції ФГВФО № 2».
З аналізу викладеного вбачається, що оскільки відсутнє законодавчо закріплене та визначене право відображення податковим органом в інтегрованій картці платника податків сплату податкових зобовязань без наявної інформації про зарахування позивачем сум таких податкових зобовязань в органах Казначейства, суд не може підміняти дискреційні повноваження відповідача, у тому числі зобовязувати податковий орган виходити за межі встановленого законодавцем поля діяльності контролюючого органу та відображати сплату податкових зобовязань в інтегрованій картці платника податків.
Фактично, права позивача не порушені, оскільки Податковим кодексом України встановлено звільнення платника податків від відповідальності за незарахування податкових платежів фінансовими установами до органу, що здійснює казначейське обслуговування.
Права платника податків можуть бути порушені, та підлягатимуть подальшому захисту, у разі можливого нарахування контролюючим органом пені та штрафу за несвоєчасне погашення узгоджених податкових зобовязань або примусового стягнення сум основного зобовязання.
Окремо слід зазначити, що між обовязком сплатити податкове зобовязання платником податків та відображенням сплачених готівкових коштів знаходиться ланцюг руху вказаних готівкових коштів, в якому задіяні не лише позивач, як платник податків, та контролюючий орган, як кінцевий розподілювач коштів по відповідним податкам, а й орган казначейства, та фінансова установа, яка здійснює передачу коштів до органу казначейства, який в подальшому зараховує ці кошти для відображення в інтегрованих картках контролюючим органом.
Без виконання своїх функцій кожним з цих субєктів руху готівкових коштів, не можливий їх подальший рух, та, як наслідок, відображення і інтегрованій картці платника податків, у звязку з чим, суд не може зобовязати Головне управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області зарахувати до державного бюджету грошові кошти відповідно до призначення платежу, наданих позивачем, платіжних доручень, оскільки у останнього відсутні відомості про надходження таких коштів від попереднього субєкта їх руху, крім того відповідно до Положення про виведення неплатоспроможного банку з ринку, рішення виконавчої дирекції ФГВФО №2» кошти були повернуті позивачу, що не заперечувалось представником позивача у судовому засіданні.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Приватного підприємства «Меридіан Плюс» до Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області, Новомосковської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про зобовязання вчинити певні дії є не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві, є будь-які фактичні дані, на підставі яких, суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.
Згідно ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Статтею 86 вищевказаного Кодексу, зазначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.
З огляду на сукупність викладених обставин, з урахуванням вимог чинного законодавства, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Вирішуючи питання щодо судового збору, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення, ухвалене на користь сторони субєкта владних повноважень, суд присуджує з іншої сторони всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати, повязані із залученням свідків та проведенням судових експертиз.
У звязку з чим, судові витрати, понесені Приватним підприємством «Меридіан Плюс», не повертаються.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 69, 70, 71, 86, 94, 122, 159-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Приватного підприємства «Меридіан Плюс» до Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області, Новомосковської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про зобовязання вчинити певні дії - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку, визначеному ст.254 КАС України.

Відповідно до ст.186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя ОСОБА_1