Справа № 461/4107/16-а
Суддя: Большакова Олена Олегівна
Дата ухвалення: 2017-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2017 року Справа № 876/6355/16

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді Большакової О.О.,

суддів Глушка І.В., Макарика В.Я.,

з участю секретаря судового засідання Малетич М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання неправомірною та скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Галицького районного суду м. Львова від 04 серпня 2016 року,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Галицького районного суду м. Львова з адміністративним позовом до Львівської міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (далі - Інспекція)про визнання неправомірною та скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 6800 гривень.

Постановою Галицького районного суду м. Львова від 04 серпня 2016 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Із таким судовим рішеням не погодився ОСОБА_1 та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просив скасувати постанову і задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Аргументуючи свою незгоду із постановою, апелянт зазначив, що Інспекція дійшла неправильного висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП України. Так, апелянт зауважив, що суд першої інстанції безпідставно не взяв до уваги той факт, що реконструкція була завершена у 2015 році і будівельні роботи на час перевірки вже не проводилися. Протокол складено з порушенням ст. 254 КУпАП.

Інспекція подала письмове заперечення на апеляційну скаргу. Зазначила, що оскаржуване судове рішення є законним та обґрунтованим. Так, перевіркою було встановлено, що ОСОБА_2 вказав у декларації про початок будівельних робіт №3-11-23092-07 від 20 травня 2016 року недостовірні дані, а саме згідно з містобудівними умовами, що затверджені 15 липня 2013 року №217 площа квартири після реконструкції складає 257,4 кв.м. Однак, у декларації зазначено основні показники об'єкта будівництва, які не відповідають фактичним даним і вказано загальну площу 347,6 кв.м., житлову - 215,46 кв.м. Згідно проектної документації, що затверджена замовником об'єкта будівництва, основними показниками будівництва є загальна площа 347,6 кв.м., житлова - 215,46 кв.м., однак, фактично після реконструкції площа складає 323,8 кв.м., тобто фактично виконані роботи не відповідають цим документам. Крім того, у декларації вказано дату видачі містобудівних умов 15.04.2015 року, в той час як такі були видані 15.07.2013 року. Отже в діях відповідача наявний склад правопорушення.

У судове засідання сторони не з'явиися, хоча були належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги з таких мотивів.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 1.1 Положення «Про інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові», затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 30.09.2015 року № 5118, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові є виконавчим органом Львівської міської ради, що створений на підставі ухвали Львівської міської ради від 19.06.2015 року № 4780 «Про створення інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради», Законів України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про місцеве самоврядування в Україні».

Згідно п. 2.1 вказаного Положення основним завданням Інспекції є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 5 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно абз. 2, 4 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, підставами для проведення позапланової перевірки є: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Судом встановлено, що 20.05.2016 року ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 подали Інспекції декларацію про початок виконання будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок горища з частковою надбудовою, влаштуванням балкону та заміною пічного опалення на двоконтурний котел.

На підставі п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, наказу від 23.05.2016 року № 5-пп/2 про проведення позапланової перевірки достовірності даних, наведених в декларації про початок будівельних робіт та на підставі направлення від 24.05.2016 року № 5-нн/2, посадовою особою Інспекції проведено перевірку об'єкта будівництва на достовірність даних наведених в декларації.

За результатами перевірки 27.05.2016 року складено акт, згідно якого було виявлено недостовірність даних в поданій декларації про початок виконання будівельних робіт від 20.05.2016 року, а саме згідно з містобудівними умовами та обмеженнями забудови земельної ділянки, що затверджені наказом директора департаменту містобудування від 15.07.2013 року № 217 та є вихідними даними для проектування, основними техніко-економічними показниками об'єкта будівництва є: загальна площа квартири (після реконструкції) - 257,4 м.кв.; житлова площа квартири (після реконструкції) - 184,6 м.кв.; будівельний об'єм (після реконструкції) - 414,8 м.куб. Однак, в декларації зазначено основні показники об'єкта будівництва, які не відповідають вихідним даним, а саме: загальна площа після реконструкції - 347,60 м.кв. та житлова площа після реконструкції - 215,46 м.кв. Згідно з проектною документацією, що затверджена замовником об'єкта будівництва, основними показниками будівництва виступають: загальна площа після реконструкції - 347,6 кв.м. та житлова площа після реконструкції - 215,46 кв.м.

ДП «Укрдержбудекспертиза» листом № 302/1 від 19.11.2015 року повідомило замовника будівництва, що в ході експертизи проекту не враховано вимоги п. 10 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, а саме те, що в проекті завищено основні техніко-економічні показники об'єкту будівництва.

Також перевіркою встановлено те, що загальна площа квартири після реконструкції відповідно до технічного паспорта складає 323,8 кв.м.

Окрім цього, в поданій замовником декларації про початок виконання будівельних робіт Інспекцією виявлено помилку в розділі «містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, видані Львівською міською радою, департаментом містобудування», а саме вказано що містобудівні умови та обмеження видані 15.04.2013 року, тоді як фактично видані 15.07.2013 року.

Згідно з п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Посадовою особою Інспекції 27.05.2016 року відносно ОСОБА_1 складено протокол про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

09.06.2016 року Інспекцією було винесено постанову № 07-вих-415/7, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Колегія суддів апеляційного суду не погоджується з висновками суду першої інстанції про законність цієї постанови з огляду на наступне.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, умовою притягнення позивача до адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення в його діях, який мав бути встановлений при винесенні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Частиною 6 статті 96 КУпАП передбачено, що виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів I категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від трьохсот п'ятдесяти до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно із ч. 7 ст. 96 КУпАП діяння, передбачені частиною шостою цієї статті, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається з матеріалів справи, у декларації про початок будівельних робіт позивачем було вказано розмір будівлі згідно проектної документації - 347,6 кв.м. Також основні показники об'єкта вказано саме згідно проектної документації.

Той факт, що проектна документація не відповідає містобудівним умовам і фактично проведеній реконструкції за розмірами та основними показниками не свідчить про зазначення у декларації про початок будівельних робіт недостовірних даних, адже в цьому документі заявниками зазначено, що показники зазначено з посиланням саме на проектну документацію.

Факт відповідності вказаних у декларації показників тим, що зазначені у проектній документації, затвердженій замовниками, підтверджує і відповідач у своїх запереченнях.

Отже, відсутні підстави ввважати, що позивачем у декларації наведено недостовірні дані.

Щодо зазначення у декларації неправильної дати затвердження містобудівних умов, то така помилка є технічною і фактично являється опискою, адже правильно вказано номер і помилково зазначено лише місяць - вказано 15.04.2015 року замість 15.07.2015 року. При цьому на суть поданої інформації це не впливає.

Отже, в діях відмовідача відсутня вина, як основна складова правопорушення, а тому відсутні підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 159 КАС України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 198, п. 1 та 4 ч. 1 ст. 202 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції скасовує її та приймає нову, якщо визнає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

На підставі викладеного та приймаючи до уваги те, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи, апеляційну скаргу слід задовольнити та скасувати оскаржувану постанову, прийнявши нову про задоволення позову.

Керуючись ч. 3 ст. 160, ст.ст. 167, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 254 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, скасувати постанову Галицького районного суду м. Львова від 04 серпня 2016 року у справі № 461/4107/16-а.

Прийняти нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати неправомірною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 07-вих-415/7 від 09 червня 2016 року.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання у повному обсязі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя О.О. Большакова

Судді І.В. Глушко

В.Я. Макарик

Повний текст виготовлено 10 лютого 2017 року.