Справа № П/811/196/17
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2017-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 лютого 2017 року справа № П/811/196/17

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Жук Р.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агростандарт Сервіс»
доДержавної фіскальної служби України
прозобовязання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агростандарт Сервіс» звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Державної фіскальної служби України про зобовязання вчинити дії аналогічні вчиненим.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає адміністративний позов вимогам, встановленим ст.106 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до п.п.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано субєктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір в сумі 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік", з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

З огляду на зміст позовних вимог встановлено, що позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру, а тому судовий збір повинен становити 1600,00 грн.

До матеріалів справи взагалі не долучено доказів сплати судового збору.

За таких обставин, позовну заяву подано без додержання вимог частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

В даному випадку позивачу необхідно подати до суду належні докази сплати судового збору в розмірі 1600,00 грн.

Повноваження адміністративних судів щодо розгляду справ адміністративної юрисдикції, порядок звернення до адміністративних судів і порядок здійснення адміністративного судочинства визначаються Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

За змістом пункту 1 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

З аналізу вказаних норм вбачається, що публічно-правовим спором за Кодексом адміністративного судочинства України є не будь-який публічно-правовий спір, а лише той, який випливає із здійснення субєктом владних повноважень своїх владних управлінських функцій.

Відповідно до частини другої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Згідно з визначенням, наведеним у статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також субєкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

За приписами статті 104 Кодексу адміністративного судочинства України до адміністративного суду має право звернутися з адміністративним позовом особа, яка вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Отже, з наведених процесуальних норм випливає, що судовому захисту підлягає лише порушене право.

Так, до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється. В контексті наведених приписів підставою для звернення особи до суду з позовом є її субєктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод, однак обовязковою умовою здійснення такого захисту судом є обєктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

Відповідно до ч.4 ст.105 КАС України, адміністративний позов може містити вимоги про:

1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача субєкта владних повноважень повністю чи окремих його положень;

2) зобовязання відповідача субєкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії;

3) зобовязання відповідача субєкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій;

4) стягнення з відповідача субєкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю;

5) виконання зупиненої чи невчиненої дії;

6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) субєкта владних повноважень;

7) примусове відчуження земельної ділянки, інших обєктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Відповідно до ч. 2 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

З аналізу вищевикладених норм суд дійшов висновку, що предявлені позовні вимоги не відповідають вимогам ст.106 КАС України, оскільки не спрямовані на захист прав позивача.

В позовній заяві ТОВ «Агростандарт Сервіс» не зазначено які саме дії, рішення чи бездіяльність відповідача порушують його права та які саме права порушено, що підлягають відновленню та не надано жодного доказу які б підтверджували такі обставини.

Відповідно до частини 7 статті 56 КАС України законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

На підставі частини 2 статті 58 КАС України повноваження законних представників підтверджуються документами, які стверджують займану ними посаду.

Дана позовна заява підписана директором ОСОБА_1, однак до позовної заяви не додано документу, який підтверджує факт зайняття ним вказаної посади, а тому до суду необхідно надати відповідні докази (наказ про призначення, тощо).

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Отже, в даному випадку позивачу необхідно подати до суду: належні докази сплати судового збору в розмірі 1600,00 грн. або надати докази які дають право судовий збір не сплачувати; докази повноваження особи, що підписала позовну заяву; уточнення позовних вимог з урахуванням ч.4 ст.105 КАС України; викласти обставини обєктивної наявності відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду та доказів на підтвердження таких обставин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 106-108, 160, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1.Адміністративний позов залишити без руху.

2.Встановити позивачу строк для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині ухвали в межах пяти днів з дня отримання ним ухвали суду.

3.Розяснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подання в 5-денний строк з дня її проголошення, а у разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, апеляційної скарги, з одночасним направленням її копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя Р.В. Жук