Справа № 813/4447/16
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2017-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2017 року справа № 813/4447/16

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Брильовського Р.М.,

при секретарі Новак Л.М.

за участі:

представника позивача - Батруха Р.Б.

представника відповідача - Горінецького О.Й.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові справу за адміністративним позовом Сколівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП "Галсільліс" до Закарпатської митниці ДФС України про визнання протиправними дій, визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити дії, -

Встановив:

Сколівське дочірнє лісогосподарське підприємство ЛГП "Галсільліс" звернулося з адміністративним позовом до Закарпатської митниці ДФС України про визнання протиправними дій, визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити дії.

В обгрунтування позовних вимог зазначає, що Закарпатською Митницею ДФС в порушення норм статті 199 та статті 558 Митного кодексу України (далі - МК України) безпідставно затримано залізничні вагони Сколівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП "Галсільліс" №545590 та №545608 з товаром - дрова паливні та не завершено у визначений законодавством строк митні формальності щодо їх пропуску через митний кордон України. Зазначив, що незважаючи на замитнення вантажу, надання відповідачу повного пакету документів, відповідачем не вчинено дій щодо завершення митних формальностей та проведення митного оформлення товару у залізничних вагонах починаючи з травня 2016 по час розгляду справи у суді. Вказав на порушення відповідачем вимог чинного законодавства щодо порядку митного огляду вагонів: акти огляду залізничних вагонів складались у відсутності представника позивача; відповідачем не враховано, що лісоматеріали, будучи органічною речовиною, під впливом зовнішніх природних чинників можуть змінювати свою вагу. Стверджує, що своєю протиправною бездіяльністю щодо не випуску вантажу за межі території України Закарпатська митниця ДФС завдала позивачу значних збитків та збитків за понаднормовий простій вагонів, які перебувають у власності залізниці.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позовній заяві, просив позов задовольнити.

Відповідач у запереченні на позовну заяву зазначає, що дії митниці щодо здійснення митного контролю вищевказаних залізничних вагонів, документування митних правопорушень, є правомірними та такими, що вчинялись у межах повноважень. Зазначив, що в даному випадку є наявні ознаки порушення митних правил передбачених ст. 483 МК України. Підставою для затримання вагонів, крім норм МК України було: орієнтування стосовно здійснення додаткових заходів митного контролю, зокрема на вимогу Управління СБУ в Закарпатській області у разі переміщення через митний кордон України товару - лісової продукції необхідно було вжити додаткових заходів щодо перевірки законності його переміщення та провести огляд із залученням спеціалістів; лист ДФС від 14.01.2016 №67/07-70/1-22; розпорядження Закарпатської ОДА №236 від 13.05.2016. 09.06.2016 р., із залученням спеціалістів у галузі лісового господарства, фахівців підрозділів Закарпатської митниці та представників правоохоронних органів, було проведено митний огляд. 16.06.2016 року на станції Батьово було здійснено зважування вказаних вагонів з товаром «дрова паливні...». Виявлена розбіжність у вагових параметрах товару, що є підставою для вжиття додаткових заходів митного контролю. 25.11.2016 року у зоні митного контролю було проведено митний огляд товару. Товарна партія за сертифікатом серії ЛВ№936275 від 15.04.2016 не відповідає товарній партії, зафіксованій експертним висновком Закарпатської торгово-промислової палати №В-1124/2 від 25.11.16. Партія деревини, на яку був виданий сертифікат серії ЛВ№936275 від 15.04.2016 за вказаними геометричними параметрами не відповідає фактично завантаженій у залізничний вагон номер № 96289814. Загальний об"єм лісоматеріалів переміщуваних у вагоні № 32261562 складає 57,774 м.куб., а не 58,92 м.куб. як зазначено у товаросупровідних документах. Вартість лісоматеріалів переміщуваних у вказаному вагоні у відповідності до експертного висновку №О-256 від 29.11.2016 становить 23109 грн, а не 40766.38 грн., як зазначено у товаросупровідних документах. Вищевказані дії митниці щодо здійснення митного контролю, зазначених залізничних вагонів, документування митних правопорушень, є правомірними та такими що вчинялись у межах повноважень. Просив у задоволенні позову відмовити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, наведених у запереченні. Просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши доводи представників сторін, з'ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень та дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд, даючи правову оцінку спірним правовідносинам, виходив з наступного.

Сколівське дочірнє лісогосподарське підприємство ЛГП "Галсільліс" компанією "Пізец ГмбХ" уклало контракт №20-02/2016 від 20.02.2016.

15 травня 2016 року на залізничну станцію "Батьово - Сортувальна» пункту контролю "Батєво" митного посту "Залізничний" Закарпатської митниці ДФС, для здійснення заходів митного контролю прибули вагони №№ 32261562, 96289814 по митній декларації типу ЕК10АА № 209040000/2016/3070 від 13.05.2016, оформленої за процедурою електронного декларування.

На дату надходження вказаного товару на Закарпатську митницю ДФС поступило орієнтування Управління СБУ в Закарпатській області від 27.04.2016 №58/14-1258 стосовно здійснення додаткових заходів митного контролю, згідно якого на вимогу у разі переміщення через митний кордон України товару - лісової продукції необхідно було вжити додаткових заходів щодо перевірки законності його переміщення та провести огляд із залученням спеціалістів.

Також на ризик недостовірного декларування товару "лісоматеріалів" вказувалось у листі ДФС від 14.01.2016 №67/07-70/1-22.

Закарпатською ОДА було видано розпорядження №236 від 13.05.2016 "Про митне оформлення експорту деревини паливної (код УКТ ЗЕД 4401) у Закарпатській області" стосовно необхідності вжиття додаткових заходів, спрямованих на недопущення незаконного вивезення лісоматеріалів, зокрема, стосовно необхідності отримання офіційного експертного висновку Закарпатської торгово-промислової палати.

Після прибуття вказаного вагону була підготовлена та направлена до Ужгородського відділу з питань експертизи та досліджень СЛЕД ДФС заявка стосовно направлення працівника вказаної експертної організації з метою надання методичної допомоги під час проведення митного огляду із залученням експертів для встановлення фізичних характеристик визначальних для однозначної класифікації товарів.

09.06.2016 із залученням спеціалістів у галузі лісового господарства, фахівців підрозділів Закарпатської митниці та представників правоохоронних органів, було проведено митний огляд, в ході якого спеціалісти лісових господарств не змогли однозначно віднести оглянутий вантаж до категорії паливної деревини. За результатами митного огляду було складено Акт.

16.06.2016 на станції Батьово було здійснено зважування вказаних вагонів з товаром "дрова паливні..." за результатом якого складено Акт №9928 та яким встановлено, що вага вагона 32261562 з товаром брутто становить 59300 кг., вага вагона (тара) 22500 кг., вага брутто товару становить 36800 кг., що на 3200 кг. менше, ніж зазначено в товаросупровідних документах (залізничній накладній та МД). У вагоні №96289814 вага брутто товару також менша на 1380 кг, ніж зазначено у товаросупровідних документах (залізничній накладній та МД).

На підставі виявленої розбіжності у вагових параметрах товару, які є невідповідністю даних, отриманих під час використання технічних засобів (прилад для зважування - ваги) митного контролю, даним, що містяться у товаросупровідних та інших документах (відомостях), які подаються для митного контролю митницею вживались додаткові заходи митного контролю.

Згідно з поясненнями відповідача була отримана інформація стосовно того, що фірма отримувач лісоматеріалів «Пізец ГмбХ» в основному закуповує технологічну сировину хвойних та листяних порід для забезпечення целюлозно-паперової промисловості Австрії, а також окремі пиломатеріали та пиловочник нескорений, а отримані лісоматеріали використовуються для виробництва деревоволокнистих та деревостружкових плит), що вказувало на можливу класифікацію товару за кодом згідно УКТ ЗЕД в товарній групі 4403.

Після проведення вищевказаних заходів митного контролю для встановлення якісних характеристик товару, зокрема, таких, що вказують на наявність заборони вивезення лісоматеріалів за межі митної території України (віднесення товару до товарної групи УКТ ЗЕД 4403) як зазначає відповідач необхідно було здійснити повне вивантаження залізничного вагону та проведення експертизи спеціалістами Закарпатської торгово-промислової палати.

Закарпатська митниця ДФС у відповідності до статті 327 Митного кодексу України листом від 24.11.2016 № 70-70-61/34/3194 звернулась до Закарпатської Торгово-промислової палати з проханням залучення експертів до повного митного огляду товару «деревина паливна...», з метою визначення чи відповідає переміщуваний товар відомостям заявленим в товаросупровідних документах на нього.

25.11.2016 у зоні митного контролю на відкритій території тимчасовій зоні митного контролю ФОП "ОСОБА_3." смт. Кольчино Мукачівський район ТОВ "Закарпатоблагротехсервіс"" із залученням експерта Закарпатської ТПП було проведено митний огляд товару, який слідує у залізничних вагонах№№32261562, 96289814.

Згідно з Експертним висновком Закарпатської ТПП № В-1124/1 від 25.11.16 у залізничному вагоні № 32261562 згідно зовнішнього огляду, замірів лісоматеріалів, знаходяться лісоматеріали круглі із деревини породи ялини, розмірний склад лісоматеріалів -довжина 4,0м, діаметр лісоматеріалів від 5см до 36см; штабель розмірами 4,0х2,170х12,8=111.1046скл.кбм х 0,52=57,774 щільних кбм. Загальний об'єм лісоматеріалів становить 57,774 кбм, які по якісних характеристиках та розмірах відповідають вимогам дров по ГОСТ 3243-88,код УКТ ЗЕД - 440110000.

Відповідно до Експертного висновку Закарпатської ТПП №В-1124/2 від 25.11.16 у залізничному вагоні №96289814 згідно зовнішнього огляду, замірів лісоматеріалів, знаходяться лісоматеріали круглі із деревини породи ялини, розмірний склад лісоматеріалів -довжина 4,0м, діаметр лісоматеріалів від 10 см до 52 см; штабель розмірами 4,0х2,357х11,80=111.25скл.кбм х 0,52=57,850щільних кбм. Загальний об'єм лісоматеріалів становить 57,850 кбм, які по якісних характеристиках та розмірах відповідають вимогам дров по ГОСТ 3243-88,код УКТ ЗЕД - 440110000.

Експертним висновком Закарпатської торгово-промислової палати №В-1124/1 від 25.11.16, що складений на партію товару, на яку було видано Сертифікат про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій серії ЛВ№936274 від 15.04.2016 зафіксовано діаметр лісоматеріалів від 5см до 36см. Однак, діаметр деревини паливної згідно Сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій серії ЛВ№936274 від 15.04.2016, виданий Львівським обласним управлінням лісового та мисливського господарства, складає від 7см до 100 см.

Виходячи з вищенаведеного, відповідачем встановлено, що товарна партія за сертифікатом серії ЛВ№936274 від 15.04.2016 не відповідає товарній партії, зафіксованій експертним висновком Закарпатської торгово-промислової палати №В-1124/1 від 25.11.16.

Отже, відповідач дійшов висновку, що партія деревини, на яку був виданий сертифікат серії ЛВ№936274 від 15.04.2016 за вказаними геометричними параметрами не відповідає фактично завантаженій у залізничний вагон номер № 32261562.

Експертним висновком Закарпатської торгово-промислової палати №В-1124/2 від 25.11.16, що складений на партію товару, на яку було видано Сертифікат про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій серії ЛВ№936275 від 15.04.2016 зафіксовано діаметр лісоматеріалів від 10см до 52см. Однак, діаметр деревини паливної згідно Сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій серії ЛВ№936275 від 15.04.2016, виданий Львівським обласним управлінням лісового та мисливського господарства, складає від 7см до 100 см.

Виходячи з вищенаведеного, відповідачем встановлено, що товарна партія за сертифікатом серії ЛВ№936275 від 15.04.2016 не відповідає товарній партії, зафіксованій експертним висновком Закарпатської торгово-промислової палати №В-1124/2 від 25.11.16

Таким чином, партія деревини, на яку був виданий сертифікат серії ЛВ№936275 від 15.04.2016 за вказаними геометричними параметрами не відповідає фактично завантаженій у залізничний вагон номер № 96289814.

Частиною 6 статті 3 Закону України від 08.09.05р. №2860-IV «Про особливості державного регулювання діяльності суб'єктів підприємницької діяльності, пов'язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів» передбачено, що право на експорт певної партії лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, крім передбачених статтями 2 та 21 цього Закону, має суб'єкт підприємницької діяльності, що отримав сертифікат про походження на відповідну партію лісо- або пиломатеріалів.

Таким чином, суб'єкт підприємницької діяльності, що отримав Сертифікат про походження на партію лісоматеріалів, зазначену у відповідному сертифікаті, має право експорту саме цієї „певної партії" пиломатеріалів. Видачу сертифіката на кожну окрему партію лісо пиломатеріалів, оформлену одним товаросупровідним документом підтверджує п.4 „Тимчасового порядку видачі сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.12.05р. №1260 (далі Порядок).

У відповідності до пункту 3 Порядку сертифікат є обов'язковим документом під час здійснення експорту лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів.

Згідно з пунктами 5 і 6 Порядку для отримання сертифіката експортери подають територіальному органові Держлісагентства заяву за встановленою Агентством формою, до якої додається копія (з обов'язковим пред'явленням оригіналу) товарно-транспортної або залізничної накладної про придбання лісо- та пиломатеріалів, або лісорубного квитка (для постійних лісокористувачів).

Експортери несуть відповідальність за достовірність інформації в поданих ним документах.

Відповідно до пункту 2.3. Інструкції щодо заповнення форми Сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених із них пиломатеріалів для забезпечення експортних операцій, затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 07.09.2007 №528, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26 вересня 2007 за N1111/14378 (із відповідними змінами та доповненнями) у рядку 2 "Характеристика купленої продукції" вказуються вид лісопродукції, яка була реалізована лісокористувачем-продавцем на внутрішньому ринку, її порода, сорт, геометричні розміри, кількість, код згідно з УКТЗЕД.

Згідно з пунктом 2.6. зазначеної Інструкції у рядку 5 "Характеристика партії лісопродукції, що експортується" вказуються найменування лісопродукції, що експортується, порода, сорт, геометричні розміри, кількість, код згідно з УКТЗЕД.

Крім того загальний об"єм лісоматеріалів переміщуваних у вагоні № 32261562 складає 57,774 м.куб., а не 58,92 м.куб. як зазначено у товаросупровідних документах. Вартість лісоматеріалів переміщуваних у вказаному вагоні у відповідності до експертного висновку №О-256 від 29.11.2016 становить 23109 грн, а не 40766,38 грн, як зазначено у товаросупровідних документах.

Аналогічно, загальний об"єм лісоматеріалів переміщуваних у вагоні № 96289814 складає 57,850 м.куб., а не 59,05 м.куб. як зазначено у товаросупровідних документах. Вартість лісоматеріалів переміщуваних у вказаному вагоні у відповідності до експертного висновку № О-257 від 29.11.2016 становить 23140 грн, а не 40856,32 грн., як зазначено у товаросупровідних документах.

Згідно з статтею 196 Митного кодексу України не можуть бути пропущені через митний кордон України товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено законом, а також товари, що переміщуються через митний кордон України з порушенням вимог цього Кодексу та інших законів України.

У відповідності до частини 2 статті 459 Митного кодексу України суб'єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил при вчиненні порушень підприємствами є посадові особи цих підприємств.

Відповідно до пункту 43 статті 4 Митного кодексу України посадові особи підприємств-керівники та інші працівники підприємств (резиденти та нерезиденти), які в силу постійно або тимчасово виконуваних ними трудових (службових) обов'язків відповідають за додержання вимог, встановлених цим Кодексом, законами та іншими нормативно-правовими актами України, а також міжнародними договорами України, укладеними у встановленому законом порядку.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 03.06.2005 №8 "Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил" встановлено, що судам необхідно враховувати, що підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних органів.

Документами, що містять неправдиві дані, є зокрема, такі, в яких відомості щодо угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товару, а також їх відправника чи одержувача, держави з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

За даним фактом 21.12.2016 року головним державним інспектором відділу митного оформлення № 4 «Батєво» митного посту «Залізничний» Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_4 складений протокол про ПМП №2407/30501/16 (за ч.1 статті 483 Митного кодексу України) на громадянина України ОСОБА_5, директора Сколівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП "ГАЛСІЛЬЛІС", а переміщуваний вантаж лісоматеріалів вилучено як безпосередній предмет порушення митних правил.

Крім того, прокуратурою Львівської області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000143 від 08.08.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 190, частиною 1 статті 364, частиною 1 статті 366 КК України, а саме за фактами внесення лісовими господарствами Львівської області (в тому числі позивачем по спірній поставці) завідомо неправдивих відомостей у документи які стали підставою для експорту лісопродукції.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду від 22.12.2016 накладено арешт на вантаж який відправлявся позивачем залізничними вагонами № 32261562, 96289814 по митній декларації типу ЕК10АА № 209040000/2016/3070 від 13.05.2016.

На дату винесення даного судового рішення, вказана ухвала допущена до виконання, є не скасованою та її дія не зупинена.

Встановлені фактичні обставини справи та норми матеріального права вказують на правомірність дій митниці по забезпеченню належного митного контролю відправленого позивачем товару, а також по документуванню виявлених ознак порушень митних правил.

Згідно з статтею 318 МК України, митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до статті 336 МК України, митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом: 1) перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; 2) митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян); 3) обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України; 4) усного опитування громадян та посадових осіб підприємств; 5) огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на органи доходів і зборів; 6) перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем; 7) проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 8) направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

Статтею 337 МК України встановлено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Згідно з статтею 338 МК України, огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, пред'явлених органу доходів і зборів (у тому числі для перерахунку та зважування), проводиться в можливо короткий строк після прийняття рішення про його проведення. За результатами застосування системи управління ризиками огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути ідентифікаційним - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу, частковим - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу та повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу. Крім того, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної офіційної інформації від правоохоронних органів.

Статтею 218 МК України, передбачено, що строки здійснення митних формальностей щодо залізничного рухомого складу визначаються керівником органу доходів і зборів за погодженням з іншими контролюючими органами та адміністрацією залізниці, а в пункті пропуску (пункті контролю) через державний кордон України - крім того, з керівником відповідного органу охорони державного кордону України. Розвантажувальні, навантажувальні, перевантажувальні та інші операції, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, проводяться підприємствами залізниці за рахунок власників товарів або уповноважених ними осіб.

Пунктами 32 і 33 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю залізничних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої постановою Кабінетом Міністрів України від 21.05.12 № 451 «Питання пропуску через державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними» встановлено, що митні органи мають право проводити митний огляд та переогляд залізничних транспортних засобів і товарів з метою перевірки законності переміщення, відповідності даних, наведених у перевізних та товаросупровідних документах, фактичним. Посадова особа митного органу за результатами системи управління ризиками у порядку, визначеному Мінфіном, приймає рішення про проведення огляду залізничних транспортних засобів і товарів, що перебувають під митним контролем, багажу (вантажобагажу) та обсяг його проведення. У разі виявлення пошкодження або втрати митного забезпечення, накладеного на товари та транспортні засоби, чи за наявності інших видимих ознак можливого несанкціонованого доступу до товарів, що перебувають під митним контролем, а також за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення таких залізничних транспортних засобів і товарів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної інформації від правоохоронних органів, може проводитися переогляд залізничних транспортних засобів і товарів.

Відповідно до п.п. 8. 14 Вичерпного переліку підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення митними органами України, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 23 травня 2012 р. № 467 митний огляд може проводитись у разі наявності ознак надання одним товарам вигляду інших, а також у разі одержання від правоохоронних органів інформації про переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення з порушенням вимог законодавства з питань державної митної справи.

Згідно з пунктом 1.5 Переліку виняткових випадків, коли окремі вагони, локомотиви, інші елементи рухомого складу можуть бути виключені зі складу поїзда для проведення митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 602, окремі вагони, локомотиви, інші елементи рухомого складу можуть бути виключені зі складу поїзда для проведення митного контролю у випадках перевірки відповідності інформації про товар, заявленої в перевізних і супровідних документах, фактичним даним, якщо така перевірка потребує проведення операцій з вивантаження, перевантаження, перепакування тощо.

Таким чином, правомірність дій митного органу щодо здійснення митного контролю слідує із дотримання вищенаведених норм з питань державної митної справи.

При цьому суд враховує доводи відповідача щодо необґрунтованості посилань позивача на порушення норм статті 249 МК України щодо проведення огляду за відсутності позивача, оскільки відповідно до статті 338 МК України огляд проводиться у присутності особи, яка переміщує ці товари, а в даному випадку огляд проводився за участю представника перевізника ПАТ «Укрзалізниця».

Згідно з пунктом 21 статті 4 МК України, "митні процедури" - зумовлені метою переміщення товарів через митний кордон України сукупність митних формальностей та порядок їх виконання.

Водночас, відповідно до пункту 29 статті 4 МК України митні формальності - сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до пункту 23 статті 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

У випадку із залізничними вагонами з товаром "лісоматеріали" то щодо них проведено митні процедури, формальності у внутрішніх митницях ДФС і вони перебувають під митним контролем, застосовуються норми статті 321 МК України, згідно з якими товари, транспортні засоби комерційного призначення перебувають під митним контролем з моменту його початку і до закінчення згідно із заявленим митним режимом. У разі вивезення товарів, транспортних засобів комерційного призначення за межі митної території України митний контроль розпочинається з моменту пред'явлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення для митного оформлення та їх декларування в установленому цим Кодексом порядку. При цьому, граничний строк перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення під митним контролем до моменту поміщення цих товарів, транспортних засобів у відповідний митний режим не може перевищувати 180 календарних днів. Перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення під митним контролем закінчується у разі вивезення за межі митної території України - після здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення та перетинання ними митного кордону України, за винятком митних режимів, які передбачають перебування під митним контролем протягом усього часу дії митного режиму.

Згідно з частиною 2 статті 71 МК України поміщення товарів в митний режим здійснюється шляхом їх декларування та виконання митних формальностей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 82 МК України експорт - це митний режим, відповідно до якого українські товари випускаються для вільного обігу за межами митної території України без зобов"язань щодо їх ввезення.

Таким чином, складовою митного режиму "експорт" є виконання таких митних формальностей як вивезення товару за межі митної території України. Після виконання цих формальностей товари втрачають статус українських товарів .

Норми частини 1 статті 199 МК України вказують на строк перебування товарів, транспортних засобів у пунктах пропуску, у разі прибуття цих товарів та транспортних засобів у пункт пропуску для здійснення митних процедур. При цьому, прибуття у пункт пропуску для здійснення митних процедур, які є сукупністю митних формальностей (пункт 21 статті 4 МК України), враховуючи що виконання цих митних формальностей охоплюється поняттям митне оформлення (п.23. ст4 МКУ), вказує на те що відносно товарів не -здійснювалось митне оформлення на внутрішній митниці, а саме митне оформлення відбувається у пункті пропуску.

Однак, в даній справі, митне оформлення товару відбулось на внутрішній митниці - відповідним підрозділом Львівської митниці ДФС, що в свою чергу вказує на необґрунтованість посилання позивача на норми частини 1 статті 199 МК України.

Так, в долучених до позовної заяви копіях митних декларацій в графі D/J наявна відмітка про накладення особистого митного забезпечення - штампів ПМК (під митним контролем) та ОНП (особистої номерної печатки).

Відповідно, до статті 247 МК України, митне оформлення здійснюється в місцях розташування відповідних підрозділів органів доходів і зборів протягом робочого часу, встановленого для цих органів. Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється в будь-якому органі доходів і зборів з пред'явленням їх цьому органу, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з статтею 248 МК України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Відповідно до статті 255 МК України митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред'явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред'явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.

Водночас, згідно з частиною 5 статті 255 МК України, митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Крім того, згідно з пунктом 16 Положення про митні декларації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 р. N 450: митна декларація на паперовому носії вважається оформленою за наявності на всіх її аркушах відбитка особистої номерної печатки посадової особи митного органу, яка завершила митне оформлення; електронна митна декларація вважається оформленою за наявності внесеної до неї посадовою особою митного органу, яка завершила митне оформлення, за допомогою автоматизованої системи митного оформлення відмітки про завершення митного оформлення та засвідчення такої декларації електронним цифровим підписом посадової особи митного органу, яка завершила митне оформлення.

Пунктом 4.9.6 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 N 631 передбачено, що завершення митного оформлення засвідчується шляхом: проставлення в графі D/J митної декларації, відбитка особистої номерної печатки посадової особи ПМО, яка завершила митне оформлення; внесення за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (АСМО) до електронної копії митної декларації (ЕМД) відмітки про завершення митного оформлення та номера особистої номерної печатки посадової особи ПМО, яка завершила митне оформлення.

Таким чином, митне оформлення було здійснено та завершене посадовими особами Львівської митниці ДФС, що засвідчено проставлянням ОНП. Водночас, посадові особи Закарпатської митниці ДФС не здійснювали митне оформлення, що вказує на неправильне посилання позивача на строки здійснення митного оформлення.

Згідно з частиною третьою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом враховано доводи відповідача стосовно об"єктивного характеру затримки у прийнятті рішення по завершенню митного контролю (про складання протоколів про порушення митних правил, про надання картки відмови у пропуску або про пропуск товарів за межі митної території України), які вмотивовані посиланням на технічні можливості підрозділів Ужгородської дирекції залізничних перевезень регіональної філії "Львівська залізниця' ПАТ "Укрзалізниця" у частині швидкості подачі завантажених вагонів для їх подальшого розвантаження та, власне, самого розвантаження товарів для проведення їх дослідження експертом Закарпатської торгово-промислової палати, значного скупчення вагонів із товари лісоматеріалів, стосовно якого митниця повинна була здійснити заходи митного контролю, обмеженою чисельністю експертів в штаті Закарпатської торгово-промислової палати.

Водночас суд зазначає, що як протиправну бездіяльність суб'єкта владних повноважень слід розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов'язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб'єкта владних повноважень, були об'єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов'язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов'язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків, що і було враховано судом при прийнятті рішення та при наданні оцінці бездіяльності відповідача.

Крім того, судом з"ясовано юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності (на думку позивача) для прав та інтересів Сколівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП "Галсільліс".

У даному випадку, позивач обмежився лише самою констатацією факту бездіяльності ДФС і не надав жодних доказів цієї бездіяльності останнього з огляду на обставини справи стосовно нездійснення митного контролю з моменту надходження до цього органу вагонів з лісоматеріалами.

Таким чином, відповідач, здійснюючи митний контроль залізничних вагонів №32261562 та № 96289814 діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, відтак підстави для визнання протиправною бездіяльність Закарпатської митниці Державної фіскальної служби щодо не пропуску вказаних залізничних вагонів через митний кордон України відсутні.

У свою чергу, позовна вимога про зобов'язання відповідача не чинити перешкод при подальшому транспортуванні залізничних вагонів №32261562 та № 96289814 через митний кордон України також не підлягає задоволенню, оскільки є похідною від першої вимоги, у задоволенні якої відмовлено.

Відповідно до вимог статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Таким чином, сукупність вищенаведених, підтверджених документально та встановлених обставин дає суду підстави визнати позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Щодо судових витрат, то у відповідності до вимог статті 94 КАС України, судові витрати у формі судового збору з сторін не належить стягувати.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 7-14, 23, 69, 70, 71, 86, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України,-

Постановив:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Львівського апеляційного адміністративного суду. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

Повний текст постанови складено та підписано 13.02.2017 року.

Суддя Р.М. Брильовський