Справа № 817/1951/16
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2017-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 лютого 2017 р.Р і в н е 817/1951/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Сала А.Б. за участю секретаря судового засідання Мідлік А.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1, представник ОСОБА_2,

відповідача: представник Вінничук В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
до Головного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача, Головного управління Національної поліцї у Рівненській області, у якому просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ від 14.09.2016 №589 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення - звільнення з органів внутрішніх справ;

- визнати незаконним та скасувати наказ від 10.10.2016 №253-ос "По особовому складу" ГУ Національної поліції в Рівненській області про звільнення ОСОБА_1 з органів внутрішніх справ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектора реагування патрультної поліції №1 Млинівського відділення Дубенського відділу поліції ГУНП в Рівненській області з 11.10.2016 з виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що його звільнення з органів поліції є незаконним, а службовим розслідуванням дисциплінарного проступку, що був скоєний за участі працівників поліції Млинівського ВП Дубенського ВП ГУНП в Рівненській області, не було встановлено вини позивача, оскільки у момент дорожньо-транспортної пригоди його не було на місці її скоєння, він не був її винуватцем, як і не був присутнім при передачі керування службовим автомобілем ОСОБА_4, яка скоїла дорожньо-транспортну пригоду, а тому не міг жодним чином допустити чи перешкодити такій передачі автомобіля, про що зазначено в оспорюваному наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності, реалізація якого слугувала підставою для звільнення позивача зі служби. Крім того позивач зазначив, що дорожньо-транспортна пригода за участі працівників поліції відбулась коли він перебував поза службою, не при виконанні службових обовязків, відтак не вчиняв жодних дій, вчинення яких може потягти застосування найсуворішого виду дисциплінарної відповідальност у вигляді звільнення.

У судовому засіданні позивач пояснив, що 11.09.2016 після здачі чергування о 9 годині близько 12 години поїхав додому, однак приблизно о 15 годині зустрівся зі своїми колегами по службі у кафе. Позивач стверджував, що не розпивав міцних алкогольних напоїв. Його колеги залишили кафе, а потім він почув гамір на вулиці, та, вийшовши, побачив, що службовий автомобіль колег зіткнувся з бетонним стовпом. При цьому позивач пояснив, що на той момент часу не був при виконанні службових обов'язків, а дане авто не було йому ввірене у ході проходження служби, як і не було відомо йому хто саме мав сісти за кермо автомобіля по виходу із кафе. Відтак, на переконання позивача, він жодним чином не міг допустити або перешкодити, чи то передати керування зазначеним автомобілем ОСОБА_4, яка за висновком слубового розслідування перебувала у стані сп'яніння, а під час службового розслідування вказані обставини не були взяті до уваги.

Представник позивача додав, що враховуючи те, що позивач заохочувався за роботу, являється учасником АТО, куди пішов добровольцем, сумлінно ставиться до роботи, застосування до нього, який ані брав участі у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди, ані був її винуватцем, крайнього заходу дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з роботи, коли до інших поліцейських, винних у скоєнні ДТП було застосовано тільки догани та суворі попередження, є несправедливим на неправомірним, тому просив суд позов задовільнити та скасувати спірні накази.

Відповідач проти позову заперечував, представник відповідача подала суду письмове заперечення, у яких стверджувала про безпідставність позовних вимог зазначивши, що відповідач правомірно застосував і реалізував дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, що виявилось у порушенні Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України щодо поведінки осіб рядового та начальницького складу, які, поряд з іншим, зобов'язані і в позаслужбовий час з честю поводити себе та дотримуватись етичних норм та правил поведінки, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють з метою зміцнення авторитету органів поліції та недопущення їх дискредитації. Як встановлено висновком службового розслідування, позивач розпивав спиртні напої з працівниками поліції, які перебували на службі, а також допустив до керування службовим автомобілем колеги, яка перебувала у стані алкогольного сп'яніння, що у подальшому призвело до дорожньо-транспортної пригоди за участю службового автомобіля, який отримав механічні пошкодження, що, як зазначила представник відповідача, негативно вплинуло на репутацію працівників поліції, відтак до позивача наказом т.в.о. начальника ГУ НП в Рівненській області від 14.09.2016 №589 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції з посади інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, яке виконане шляхом видання наказу від 10.10.2016 №253 о/с. Вважає оспорювані накази правомірними і у задоволенні позовних вимог просила відмовити повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення повністю з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебував на службі в органах внутрішніх справ Ураїни з 2011 року, 07.11.2015 прийнятий на службу в Національну поліцію згідно з наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 07.11.2015 №15 о/с на посаду інспектора, наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 29.04.2016 №86 о/с призначений на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області (а.с.10-11, 23-25).

Наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 14.09.2016 №589 за порушення службової дисципліни, що виявилось у порушенні Правил етичної поведінки працівників апарату Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 28.04.2016 №326, а саме негідній поведінці, тобто вживання спиртних напоїв з працівниками поліції, які перебували на службі, допущенні до керування службовим автомобілем колеги, яка перебувала у стані алкогольного сп'яніння, що у подальшому призвело до дорожньо-транспортної пригоди за участю службового автомобіля, якмй отримав механічні пошкодження, що у свою чергу негативно вплинуло на репутацію працівників поліції, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції на підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (а.с.29-34).

Наказом від 10.10.2016 №253 о/с позивача у звязку із реалізацією дисциплінарного стягнення звільнено зі служби в поліції (а.с.45).

Накладенню дисциплінарного стягнення передувало службове розслідування, призначене наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 12.09.2016 №561 (а.с.35), яке оформлене висновком від 14.09.2016 (а.с.36-43).

Згаданим службовим розслідуванням встановлено, що 11.09.2016 інспектор сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_4, яка була задіяна на охорону громадського порядку під час проведення військово-патріотичного вишкілу молоді в с. Добрятин, Млинівського району, керуючи автомобілем марки ВАЗ-2107 н.з. НОМЕР_1, перебуваючи в с.Торговиця Млинівського району під час здійснення маневру не впоравшись з керуванням допустила зіткнення з бетонним стовпом, в результаті чого автомобіль отримав механічні пошкодження. На момент дорожньо-транспортної пригоди у салоні автомобіля позивача не було.

Попередньо розслідуванням встановлено, що працівники поліції ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_6, ОСОБА_7, які перебували на службі, розпивали спиртні напої. При цьому позивач до проведення заходів по службі у цей час не залучався. Не будучи під час несення служби позивач розпивав спиртні напої з колегами по роботі, які у цей час перебували на службі. Під час зіткнення службового автомобіля зі стовпом позивач не перебував у салоні машини та не був присутнім безпосередньо під час скоєння дорожньо-транспотної пригоди за участі працівників поліції із використанням службового автомобіля.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності та наступного звільнення позивача зі служби слугував факт вживання алкогольних напоїв з працівниками поліції, які перебували на службі, та допущення колеги, яка перебувала у стані алкогольного сп'яніння, до керування службовим автомобілем, що призвело в подальшому до дорожньо-транспортної пригоди.

При цьому, з матеріалів справи встановлено, що поліцейского, якому було ввірено даний службовий автомобіль та позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби, решті поліцейських, а саме: особі, що керувала вказаним службовим автомобілем та присутнім у салоні автомобіля під час скоєння дорожньо-транспортної пригоди, оглошено про неповну посадову відповідність або суворі догани.

Перевіряючи спірні накази на відповідність вимогам частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України "Про Національну поліцію", Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 22.02.2006 №3460-IV та Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №114 від 29.07.1991.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Згідно зі статтею 60 Закону України "Про Національну поліцію" проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частинами першою, другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 77 Закону України "Про Національну поліцію" визначено вичерпний перелік підстав для звільнення поліцейського, пунктом 6 частини 1 вказаної статті передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як вбачається з оскаржуваного наказу від 10.10.2016 №253о/с, яким звільнено позивача із служби, підставою для прийняття такого наказу став наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 14.09.2016 №589 щодо накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, застосованого відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

В той же час, пунктом 4 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Оскільки на момент виникнення спірних правовідносин Дисциплінарний статут Національної поліції України не затверджено, на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" від 22.02.2006 №3460-IV, який не втратив чинність і продовжує діяти як станом на момент вчинення проступку позивачем, так і на момент накладення дисциплінарного стягнення.

Положення Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, (надалі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.

Згідно з частиною першою, другою статті 5 Дисциплінарного статуту за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів. Службова дисципліна в органах поліції досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об'єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

Статтею 7 Дисциплінарного статуту встановлюється, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Відповідно до статті 2 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком є невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Згідно з частиною 7 статті 13 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з органів внутрішніх справ, звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь, накладаються начальниками, яким надано право прийняття на службу до органів внутрішніх справ, призначення на посаду, присвоєння спеціального звання.

Як вбачається з наведених норм, притягнення особи рядового і начальницького складу органів внутрішніх справі України до дисциплінарної відповідальності можливе лише за невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

З матеріалів справи вбачається, що наказ від 14.09.2016 №589, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні Правил етичної поведінки працівників апарату Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 28.04.2016 №326, інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції України, винесений на підставі висновку службового розслідування від 14.09.2016.

Статтею 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" встановлено порядок накладення дисциплінарного стягнення. Так, відповідно до положень зазначеної статті з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими порушника, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника порушника. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

З матеріалів справи вбачається, що 12.09.2016 Головним управлінням Національної поліції в Рівненській області винесено наказ №561 про призначення службового розслідування за фактом скоєння 11.09.2016 інспектором сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області лейтенантом поліції ОСОБА_8, яка була задіяна на охорону громадського порядку під час проведення військово-патріотичного вишкілу молоді в с. Добрятин Млинівського району, під час керування службовим автомобілем марки ВАЗ-2107 н.з. НОМЕР_1 зіткнення з бетонним стовпом, у результаті чого автомобіль отримав механічні пошкодження (а.с.35).

За результатами службового розслідування складено висновок службового розслідування від 14.09.2016 (а.с.36-43).

Так, під час проведення службового розслідування було встановлено, що 11.09.2016 працівники поліції ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_4 та ОСОБА_7, які згідно плану-розрахунку були задіяні для забезпечення охорони публічного порядку під час проведення військово-патріотичного вишкілу молоді в с. Добрятин Млинівського району, приблизно о 13-00 залишивши несення служби, використовуючи службовий автомобіль ВАЗ-2107 н.з. НОМЕР_1, який був наданий ОСОБА_5, у цілях не пов'язаних з виконанням службових обов'язків поїхали в с. Торговиця Млинівського району, де в одному з місцевих кафе розпивали спиртні напої. До них приєднався ОСОБА_1 (позивач).

Приблизно о 17-00 того ж дня будучи за кермом службового автомобіля марки ВАЗ-2107 н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_4 під час здійснення маневру, рухаючись заднім ходом, не вибравши безпечної швидкості руху та не впоравшись з керуванням допустила зіткнення з бетонним стовпом, у результаті чого службовий автомобіль отримав механічні пошкодження. Разом з ОСОБА_4 при цьому були ОСОБА_5, ОСОБА_6, та ОСОБА_7 При цьому ОСОБА_4 за службовим автомобілем закріплена не була, посвідчення водія відповідної категорії взагалі не отримувала, у ході службового розслідування пояснила, що не вміє керувати автомобілем. Крім того, як зазначено у висновку службового розслідування, згідно довідки Рівненського обласного центру психічного здоров'я населення від 11.09.2016 ОСОБА_4 перебувала у стані алкогольного сп'яніння - 0,93 проміле, станом на 23.25. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди працівники поліції тілесних ушкоджень на отримали.

В подальшому під час проведення службового розслідування у ОСОБА_1 (позивач) були відібрані відповідні письмові пояснення, згідно з якими 11.09.2016 позивач, повертаючись додому у с. Ставрів Млинівського району після добового чергування, дійсно приблизно о 15-00 перебував у кафе у с. Торговиця Млинівського району, де разом з колегами обідав та замовив для себе бокал пива. Пообідавши він залишився у барі, а ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_8 та ОСОБА_7 вийшли на двір до автомобіля, оскільки, з їх слів, вони їхали в с. Добрятин Млинівського району для продовження несення служби. Через короткий проміжок часу ОСОБА_1, перебуваючи у приміщенні кафе-бару, почув удар автомобіля, та, вийшовши на двір, побачив, що задньою частиною автомобіль вдарився в бетонний стовпчик (а.с.47).

За наслідками встановлених обставин, керівництвом Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області внесено подання про звільнення позивача зі служби в Національній поліції в запас Збройних сил України по п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію України" (а.с.44). Із запропонованим звільнення позивача зі служби за даним поданням погодився Заступник начальника ГУНП в Рівнеській області - керівник патрульної поліції, та прийняв рішення про звільнення начальник ГУНП в Рівненській області.

За змістом зазначеного подання старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе посереднім працівником. Допускає порушення службової дисципліни. За час служби в Національній поліції вивчив нормативно-правові акти, що регламентують роботу поліцейського, набув необхідних професійних знань, умінь та навиків для належного виконання своїх функціональних обов'язків в займаній посаді.

З початку 2016 року на належному рівні проводив пофілактичну роботу серед осіб, схильних до вчинення злочинів та правопорушень, вживав відповідних заходів реагування. Забезпечував публічну безпеку і порядок під час проведення масових заходів.

Стан здоров'я та фізичний розвиток добрі. Характер врівноважений. У спілкуванні з населенням, колегами по роботі - ввічливий, коректний, завжди дотримується службової субординації. На критику та зауваженя керівництва відділу поліції реагує позитивно, намагається вчасно та якісно усувати виявлені недоліки. При виконанні службових обов'язків не рахується з особистим часом. Матеріальну частину вогнепальної зброї, порядок та підстави її застосування і використання, заходи безпеки при поводженні з нею знає, стріляє добре.

11.09.2016 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 допустив порушення дисципліни, яке компрометує працівника Національної поліції України.

Комісією, що проводила службове розслідування, рекомендовано за вчинення порушення дисципліни, що виявилося у порушенні Правил етичної поведінки працівників апарату Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 28.04.2016 №326, а саме негідній поведінці, тобто вживання спиртних напоїв з працівниками поліції, які перебували на службі, допущенні до керування службовим автомобілем колеги, яка перебувала у стані алкогольного сп'яніння, що у подальшому призвело до дорожньо-транспортної пригоди за участю службового автомобіля, який отримав механічні пошкодження, що у свою чергу негативно вплинуло на репутацію працівників поліції, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію".

Суд вважає за необхідне зазначити, що спірному наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення не передувало жодне судове рішення, яким було би встановлено вину позивача скоєнні дорожньо-транспортної пригоди за участю службового автомобіля органу поліції чи то у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп'яніння, як не встановлено таких обставин і проведеним посадовими особами відповідача службовим розслідуванням.

Разом з тим суд зазначає, що у своїх поясненнях по факту вчиненої працівниками поліції дорожньо-транспортної пригоди позивач не зазначав про вживання алкогольних напоїв колегами позивача, висновком службового розслідування не встановлено факту вживання алкогольних напоїв поліцейськими-винуватцями дорожньо-транспортної пригоди у присутності позивача, так само не зазначено, яким саме чином позивач мав би на місці встановити даний факт з тим, щоб вжити дій щодо недопуску поліцейського до керування службовим автомобілем для продовження несення служби. Крім того, суд зазначає, що згідно висновку службового розслідування позивача не було на момент вчинення дорожньо-транспортної пригоди у салоні службового автомобіля, тому є не встановленим, яким чином позивач мав би не допустити колегу, що перебувала у стані алкогольного сп'яніння, до керування транспортним засобом.

Також необхідно вказати і на той факт, що згідно статтей 12, 14 Дисциплінарного статуту звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, який може застосовуватись до осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни тільки з врахуванням тяжкості проступку, обставин, за яких його скоєно, заподіяної шкоди, попередньої поведінки особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Суд погоджується з доводами позивача та його представника про те, що факт скоєння 11.09.2016 дорожньо-транспортної пригоди мав місце у день відпочинку позивача, поза виконанням ним службових обовязків, (відгул після чергування), позивач навіть не був присутній під час допущення іншим працівником поліції під час несення ним служби зіткнення службового автомобіля з бетонним стовпом.

Як зазначено у наказі від 14.09.2016 №589 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", дана подія стала можливою внаслідок особистих негативних якостей та низького рівня самодисципліни поліцейських, їх сводомого ігнорування вимог щодо дисципліни і законності, що ставляться до працівника поліції, самовільного залишення визначеного місця служби, вживання у робочий час спиртних напоїв, а також грубого порушення ними Правил дорожньго руху, що виразилось у керуванні транспортним засобом у стані алкоольного сп'яніння та призвело до вчинення дорожньо-транспортної пригоди без потерпілих, а також безконтрольності керівництва за діями підлеглих.

Враховуючи те, що згідно Дисциплінарного статуту звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, а також зважаючи на те, що не доведено у встановленому порядку вини саме позивача у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди з використанням службового автомобіля, оскільки у цей час позивач не був при виконанні службових обов'язків, службовий автомобіль не був йому ввірений, а також позивач не був у безпосередньому місці вчинення дорожньо-транспортної пригоди, так само і не встановлено факт вчинення будь-якого аморального або іншого вчинку позивачем поза місцем несення служби у позаробочий час, що порочить честь працівника поліції, тому суд не погоджується із висновками про негідну поведінку позивача, позаяк доказів зворотного не здобуто.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Суд привертає увагу відповідача, що Головне управління Національної поліції в Рівненській області є органом державної влади, відповідно і дискреційні повноваження органів державної влади та спосіб їх здійснення повинні полягати виключно в межах принципу законності із застосуванням норм, що мають законну силу під час притягнення до відповідальності юридичних та фізичних осіб за вчинене. Недотримання цього принципу призводить до негативних наслідків у вигляді руйнування правових підвалин функціонування механізму органів державної влади, як окремих ланок.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1)на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2)з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3)обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4)безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6)розсудливо; 7)з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8)пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9)з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10)своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням встановлених фактичних обставин справи та вищенаведених норм діючого законодавства, суд дійшов висновку про протиправність прийнятого відповідачем спірного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби з органів поліції, тому такий підлягає скасуванню.

Відтак, позовна вимога про визнання протиправним та скасування наказу Головного Управління Національної поліції в Рівненській області від 14.09.2016 №589 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в Національній поліції, є законною, обґрунтованою та підлягає задоволенню.

З огляду на протиправність наказу Головного Управління Національної поліції в Рівненській області від 14.09.2016 №589 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, підлягає визнанню протиправним та скасуванню наказ від 10.10.2016 №253/ос "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію України" (у звязку із реалізацією дисциплінарного стягнення) старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1, інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, оскільки такий є похідним.

Відповідно до вимог частини першої статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, що розглядає трудовий спір. Отже, порушене відповідачем право позивача на проходження служби в поліції підлягає відновленню шляхом його поновлення на попередній посаді.

Згідно з частинами другою та третьою статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог про поновлення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0052469) на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з наступного дня після звільнення, а саме: з 11 жовтня 2016 року.

Згідно з частиною другою статті 235 КЗпП України при прийнятті рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу, але не більше ніж за один рік.

Згідно з пунктом двадцять четвертим Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ - у разі незаконного звільнення або переведення на іншу роботу особи рядового, начальницького складу органів внутрішніх справ підлягають поновленню на попередній роботі (посаді). У разі поновлення на роботі (посаді) орган, який розглядає трудовий спір, одночасно вирішує питання про виплату особі рядового і начальницького складу середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Згідно пункту другого Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100, у всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.

Відповідно до пунктів п'ятого, восьмого розділу ІV Порядку №100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац другий пункту восьмого Порядку).

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 24.12.1999 №13 "Про практику застосування судоми законодавства про оплату праці", справляння і сплата податку з доходів громадян є обов'язком роботодавця та працівника.

Згідно з довідкою Головного Управління Національної поліції в Рівненській області від 01.02.2017 №155/29/03-2017 середньоденний розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 складав - 153,58 грн. (а.с.66).

Отже, грошове забезпечення за час вимушеного прогулу позивача за період з 11 жовтня 2016 по 06 лютого 2017 року складає 12593,56 грн. (82 робочих днів х 153,58 грн = 12593,56 грн).

Таким чином, зважаючи на встановлені обставини і наведені мотиви, суд вважає вірними і переконливими доводи позивача, а відповідач - суб'єкт владних повноважень, у свою чергу, не довів правомірності своїх рішень.

З огляду на викладене, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються постанови суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби та присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць.

За таких обставин суд вважає за необхідне допустити постанову до негайного виконання в частині поновлення на посаді та стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Підстави для вирішеня питання розподілу судових витрат відповідно до статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України у суді відсутні.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 14.09.2016 №589 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині звільнення зі служби в Національній поліції інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 10.10.2016 №253-ос "По особовому складу" щодо звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції.

Поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з 11.10.2016.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Рівненській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 11.10.2016 по 06.02.2017 в сумі 12593,56 грн.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Млинівського відділення поліції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми платежу з один місяць в сумі 4684,23 грн. (сума без сплати податків та інших обов'язкових платежів, які підлягають стягненню під час виплати даної суми працівнику) допустити до негайного виконання.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Сало А.Б.