Справа № 815/1957/16
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2017-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

08 лютого 2017 р.м.ОдесаСправа № 815/1957/16

Категорія: 3.4 Головуючий в 1 інстанції: Кравченко М.М.

Колегія суддів Одеського апеляційного адміністративного суду

у складі: судді доповідача - головуючого - Шляхтицького О.І.,

суддів: Запорожана Д.В., Романішина В.Л., при секретарі - Ханділян Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення від 09.03.2016 року № 125-16, зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним адміністративним позовом.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2016 року адміністративний позов було залишено без розгляду.

Не погоджуючись з постановленим по справі судовим рішенням, позивач в апеляційній скарзі зазначає, що ухвала суду про залишення адміністративного позову без розгляду є незаконною та просить її скасувати та направити справу на новий розгляд.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції виходив з того, що позивач двічі не з'являвся в судове засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції помилковими з огляду на наступне.

Відповідно до частини 3 статті 6 КАС України кожен має право на участь у розгляді своєї справи в адміністративному суді будь-якої інстанції в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 1 статті 33 КАС України встановлено, що судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

За змістом статті 35 КАС України повістка вручається під розписку особі, яка зобов'язана негайно повідомити адресата про її отримання. Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за сім днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

При цьому, як випливає зі змісту пункту 1 частини 1 статті 128 КАС України, для висновку суду про належне повідомлення сторін про розгляд справи на час такого розгляду у матеріалах останньої мають бути відомості, які б це підтверджували, в іншому випадку - розгляд справи відкладається.

Відповідно до частини третьої статті 128 та пункту 4 частини першої статті 155 КАС України суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Так, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, за умови що від позивача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. Зазначена підстава кореспондує з частиною третьою статті 128 КАСУ. Перше таке неприбуття тягне за собою відкладення розгляду справи, а друге - залишення позовної заяви без розгляду.

Отже, при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстави виконання судом належного судового виклику мають бути отримані позитивні відповіді на наступні питання:

1) чи належним чином позивача було повідомлено про судовий розгляд перший і другий раз;

2) чи обидва рази були відсутні поважні причини неприбуття позивача або інформація про такі причини;

3) чи відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника.

Якщо ж прибуття в судове засідання могло потягнути за собою завдання шкоди цінностям вищим, ніж інтереси розгляду справи (наприклад, здоров'ю чи навіть життю особи), то причини неприбуття суд визнає поважними.

Отже поважність причин неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин, тому про вирішення цього питання суд постановляє вмотивовану ухвалу (зазвичай в усній формі), яка повинна бути доведена до відома позивача належним чином.

Таким чином, належний судовий виклик - це своєчасне повідомлення особи, приймає участь у справі про: дату, час, місце судового засідання та вчинення судом окремих процесуальних дій.

Неповідомлення позивача про вчинення судом окремої процесуальної дії, зокрема, визнання судом причини неявки позивача у судове засідання неповажною, ставить його у стан правової невизначеності, адже позивач вправі розраховувати, що судове засідання відкладено у зв'язку з неявкою позивача з поважних причин.

Таким чином, у разі неприбуття позивача до суду з причин визнаних судом неповажними, у наступному судовому засіданні при вирішенні (обговоренні) питання щодо залишення позовної заяви без розгляду, у суду повинні бути відомості про належний судовий виклик, тобто не лише відомості про своєчасний виклик позивача до судового засідання, а і обов'язково інформація про обізнаність позивача про наявність ухвали суду щодо невизнання причин неявки у попереднє засіданні неповажною, яка ні яким чином не може знайти своє відображення ані у судовій повістці, ані у повідомленні про вручення поштового відправлення.

Відомості про те, що позивач був обізнаний з ухвалою суду про неявку саме з поважних причин у судове засідання на 09.09.2016 року в матеріалах справи відсутні.

Невиконання вказаних вимог не дає підстав для застосування судом наслідків, передбачених частиною третьою статті 128 та пунктом 4 частини першої статті 155 КАС України, а тому висновок суду про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду є помилковим.

Водночас вимога апеляційної скарги про направлення справи на новий розгляду до суду першої інстанції та постановлення нового рішення, яким задовольнити позов, за будь-яких умов не підлягає задоволенню, оскільки таке повноваження апеляційного суду відсутнє за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду з огляду на положення статті 199 КАС України.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 202 КАС України, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали про направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 195, 196; п.3 ч.1 ст. 199; п.4 ч.1 ст. 202; п.3 ч.1 ст. 205; ст. 206; ч.5 ст. 254 КАС України, колегія суддів , -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2016 року - скасувати.

Постановити нову ухвалу з направленням матеріалів справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили негайно після її постановлення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Дата складення у повному обсязі і підписання рішення суду - 13 лютого 2017 року.

Головуючий: О.І. Шляхтицький

Суддя: Д.В. Запорожан

Суддя: В.Л. Романішин