Справа № 816/1946/16
Суддя: Л.О. Єресько
Дата ухвалення: 2017-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2017 року м. ПолтаваСправа № 816/1946/16

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Єресько Л.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Шулик Н.І.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Ричинди В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

27 жовтня 2016 року фізична особа-підприємець ОСОБА_3 (надалі - позивач) звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом, з урахуванням уточненого позову, до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області (надалі - відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу від 04.10.2016 № П-37-16-Ю.

В обґрунтування позовних вимог зазначала, що не є власником та замовником будівництва за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2, а тому не є суб'єктом правопорушення та не може нести відповідальність за експлуатацію об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на законність та правомірність постанови, просив відмовити в їх задоволенні.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на таке.

Судом встановлено, що 29.08.2016 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області надійшов лист із слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 29.08.2016 № 0000281/3 щодо проведення перевірки самочинного будівництва громадських будівель за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 /а.с. 57/.

31.08.2016 головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Бессоновою О.І. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: готель "ІНФОРМАЦІЯ_1" АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2.

За результатами даної перевірки складено акт дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 31.08.2016 /а.с. 59-62/.

Згідно з пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі - Порядок № 553), у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

За змістом акту перевірка проводилася із залученням сільського голови с. Великі Сороченці ОСОБА_5, слідчого СУ ГУНП Перерви А.І. та у присутності офіціанта «ІНФОРМАЦІЯ_1» ОСОБА_6

У акті перевірки в графі «повне найменування юридичної особи та її місцезнаходження/прізвище та ініціали фізичної особи/фізичної особи - підприємця та місця проживання» вказано, що особа забудовника - замовника не встановлена /а.с. 59/.

Перевіркою встановлено, що на земельних ділянках, які знаходяться за поштовою адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2, що мають кадастрові номери НОМЕР_2 та НОМЕР_3 відповідно та мають цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (згідно даних з публічної кадастрової карти), розташовано готель «ІНФОРМАЦІЯ_1», на території якого знаходяться будівлі «Кочма», будівля двох готельних номерів «Голопупенко» та «Цибуля», будівля двох готельних номерів «Хівря» та «Черевик», будівля двох готельних номерів «Д'якон», «Д'яконова жінка», будівля бані, будівля «Пана Голови», будівля «Свербивус», будівля «Вакула» та інш.

Відповідно до договору купівлі - продажу житлового будинку від 31.08.2012 /а.с. 63/ житловий будинок (згідно плану розташування - будинок «Корчми»), баня та вбиральня належать ОСОБА_7 (копія договору купівлі - продажу - а.с. 63). Відповідно до договору купівлі - продажу житлового будинку від 05.04.2007 житловий будинок (будівля «Пана Голови»), літня кухня, сарай з прибудовою В, сарай Г, вбиральня, погріб належать ОСОБА_8 (копія договору купівлі - продажу - а.с. 64).

Таким чином, в акті перевірки встановлено самочинне виконання будівельних робіт з реконструкції житлових будівель та господарських будівель під будівлі громадського призначення «ІНФОРМАЦІЯ_1» без документу, що надає право на виконання будівельних робіт, що є порушенням ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також самовільна без введення в експлуатацію експлуатація громадських будівель «ІНФОРМАЦІЯ_1», що є порушенням ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також в акті зафіксовано, що згідно інформації, розміщеної у Куточку споживача, експлуатацію здійснює ОСОБА_3 - фізична особа - підприємець (ідентифікаційний код - НОМЕР_1).

Особи, які виконували реконструкцію не встановлені. Під час перевірки будівельні роботи не здійснювалися.

31.08.2016 головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Бессоновою О.І. видано ФОП ОСОБА_3 припис № 202 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: негайне припинення експлуатації громадських будівель готелю «ІНФОРМАЦІЯ_1» до введення будівель в експлуатацію у відповідності до вимог Порядку прийняття закінчених будівництвом об'єктів та згідно чинного містобудівного законодавства /а.с. 65/. Припис направлено поштою.

За наслідками перевірки Департаментом ДАБІ у Полтавській області на адресу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області направлено лист від 31.08.2016 № 1016-1.9/1841 на № 0000281/3 від 29.08.2016 з повідомленням про результати перевірки, згідно яких встановлено, що будівельні роботи реконструкції житлових будинків та господарських будівель під громадські будівлі готелю «ІНФОРМАЦІЯ_1» виконані самочинно без документів, які надають право на виконання будівельних робіт, що є порушенням ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Особу яка виконувала роботи під час перевірки не встановлено. Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 матеріали перевірки направлені до правоохоронних органів за місцем знаходження об'єкту для встановлення особи, що здійснила самочинне будівництво. Одночасно повідомлено, що громадські будівлі «ІНФОРМАЦІЯ_1» експлуатуються без введення в експлуатацію ФОП ОСОБА_3, якій направлено припис від 31.08.2016 № 202 /а.с. 58/.

23.09.2016 у с. Великі Сорочинці Миргородського району головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Микитенком О.М. стосовно ФОП ОСОБА_3 у її присутності складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № П-36-16-Ю за порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» /а.с. 66-67/, який позивач підписала із зауваженнями, де вказувала, що не є власником вищевказаних будівель, не була присутня під час перевірки 31.08.2016 та ніякої комерційної діяльності не здійснювала.

Частиною 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

04.10.2016 головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Микитенком О.М. видано постанову № П-37-16-Ю про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ФОП ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 65 250 грн /а.с. 68-69/.

Позивач не погодилася із вищевказаною постановою та оскаржила її до суду. В обґрунтування своєї незгоди вказувала, що не є суб'єктом містобудування, а тому на неї не може бути покладена відповідальність, встановлена для таких суб'єктів.

Надаючи правову оцінку спірному рішенню суд виходить із такого.

Однією з функцій управління у сфері містобудівної діяльності є контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» у частині першій статті 41 визначає державний архітектурно-будівельний контроль як сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно з частиною другою статті 41 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На сьогодні чинним є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідно до абзацу другого пункту 1 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України діє відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 року № 294.

Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно з частиною другою статті 376 Цивільного кодексу України особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

За змістом частин четвертої та сьомої статті 376 Цивільного кодексу України залежно від ознак самочинного будівництва зазначені в цих пунктах особи (особи, чиї права порушені самочинним будівництвом, орган державної влади або орган місцевого самоврядування) можуть вимагати від особи, яка здійснила самочинне будівництво: знесення самочинно збудованого об'єкта або проведення його перебудови власними силами або за її рахунок, приведення земельної ділянки у попередній стан або відшкодування витрат.

Відповідно до статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням (частина перша згаданого Закону).

У даному випадку Департаментом ДАБІ у Полтавській області в ході позапланової перевірки, що набрала форму акту від 31.08.2016, невстановленими особами здійснено самочинне будівництво за адресами АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 у с. Великі Сорочинці Миргородського району у вигляді будівництва, як нових будівель так і реконструкції раніше побудованих житлових будинків.

Згідно ст.ст. 4, 9 Закону України «Про архітектурні діяльність», абз. 2 п. 1 «Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, будівництво (будівельні роботи) - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

У відповідності до п. 3.2 ДБН А 2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва.

Пунктом 3.21 вищевказаних ДБН визначено, що реконструкція це - перебудова введено в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удоск5оналення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

За висновками відповідача функціональне призначення закінчених будівництвом та зданих в експлуатацію житлових будинків за вищевказаними адресами, що належать ОСОБА_8 та ОСОБА_7, змінено, оскільки вони реконструйовані під готель-музей «ІНФОРМАЦІЯ_1», який експлуатується ФОП ОСОБА_3

Як встановлено судом вище, у процесі вказаної перевірки відповідачем не встановлено особу забудовника - замовника, яка здійснила самочинне будівництво за вищевказаними адресами. Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 матеріали перевірки направлені до правоохоронних органів за місцем знаходження об'єкту для встановлення особи, що здійснила самочинне будівництво.

Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлено відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно зі статтею 1 цього Закону правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до абзацу третього пункту 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації: об'єктів III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Відповідно до пункту 4 частини 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовником є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.

Відповідно до частини 4 статті 26 Закону право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відомостями інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна підтверджується, що об'єкти нерухомого майна право власності на будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_8; право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та земельну ділянку площею 0,1898 га, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровано за ОСОБА_7 /а.с.20-25/.

Отже, власниками будівель за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 є ОСОБА_8 та ОСОБА_7 відповідно.

Згідно із частиною 4 статті 319 Цивільного кодексу України власність зобов'язує.

Тобто, власник майна не лише має суб'єктивні права, але й несе відповідальність за належне використання цих прав.

Матеріалами справи підтверджується, що ФОП ОСОБА_3 користується приміщеннями будівель, розташованих за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2, у своїй підприємницькій діяльності.

Так, згідно з витягом із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 02.02.2017 ОСОБА_3 зареєстрована у якості фізичної особи-підприємця 27.04.1999; місце проживання: АДРЕСА_1 /а.с. 144-146/.

Головним управління ДФС у Полтавській області листом від 19.10.2016 № 5383/10/16-31-08-03 суду надано інформацію про те, що ОСОБА_3 перебуває на обліку в Миргородській ОДПІ як фізична особа-підприємець; має діючу ліцензію на право здійснення торгівлі алкогольними напоями НОМЕР_4 з терміном дії з 27.05.2016 по 26.05.2017, місце торгівлі: АДРЕСА_2, кафе корчма "ІНФОРМАЦІЯ_1" (попередня ліцензія за цією ж адресою Ае 671060 терміном дії з 27.05.2015 по 26.05.2016)/а.с. 91/.

У заяві на одержання ліцензії на право власності роздрібної торгівлі алкогольними напоями, алкогольними напоями - сидром та перрі (без додавання спирту) та тютюновими виробами від 24.05.2016, яка подана ОСОБА_3 до ГУДФС у Полтавській області, зазначено адреса місця торгівлі: АДРЕСА_2, кафе корчма "ІНФОРМАЦІЯ_1" /а.с. 141/.

У вказаній заяві в графі "Документ, що підтверджує право користування торгівельним приміщенням" зазначено: договір оренди від 20.05.2015 № 1 із терміном дії з 20.05.2015 по 31.12.2017.

На неодноразову вимогу суду надати зазначений договір оренди торгівельного приміщення представник позивача фактично ухилився від його надання, мотивуючи тим, що перевіркою ці обставина не встановлювалися.

Разом з тим, доказів того, що ФОП ОСОБА_3 є користувачем земельних ділянок за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 згідно укладених договорів оренди відповідачем не надано, а судом не встановлено.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна договір оренди між фізичною особою ОСОБА_7 власником земельної ділянки площею 0,1898 га за адресою АДРЕСА_2 та ФОП ОСОБА_3 не зареєстрований /а.с. 10-106/.

У листі виконавчого комітету Великосорочинської сільської ради від 25.01.2017 № 80/04-15 повідомлено, що у період із 01.08.2016 по теперішній час договори про оренду земельних ділянок, розташованих за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2, не укладались /а.с. 132/.

Статтею 28 Закону України "Про архітектурну діяльність" встановлено, що власники та користувачі об'єктів архітектури зобов'язані: утримувати в належному стані будинки і споруди, а так само закріплені за ними земельні ділянки, забезпечувати поточний огляд, періодичне обстеження і паспортизацію об'єкта, додержуватися під час експлуатації об'єкта архітектури вимог, визначених у його паспорті, а також вимог законодавства; отримувати в установленому законодавством порядку документ дозвільного характеру, що дає право на виконання робіт, пов'язаних із реконструкцією, реставрацією чи капітальним ремонтом об'єкта архітектури; у разі необхідності внесення змін до об'ємно-просторових, планувальних та інших рішень об'єкта архітектури розробляти відповідну проектну документацію, затверджувати її та проводити будівельні роботи в установленому законодавством порядку; зберігати комплект проектної документації, за якою збудовано об'єкт архітектури, та паспорт об'єкта, та передавати цю документацію новому власнику.

Тож відповідь на питання хто є змовником будівництва (суб'єктом містобудування) (власники, які експлуатують своє майно шляхом передання його в оренду, позивач ФОП ОСОБА_3 чи інша особа) мають надати правоохоронні органи, яким Департаментом ДАБІ у Полтавській області направлено відповідні матеріали за наслідками даної перевірки.

Доказів, що правоохоронними органами встановлено таку особу, про що було б повідомлено відповідача, суду не надано.

Далі судом встановлено таке.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю за няаності підстав, виключний перелік яких наведено, зокрема, у п. 7 Порядку № 553.

При цьому, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку № 553).

Судом встановлено, що направлення на перевірку 30.08.2016 було видано директором Департаменту ДАБІ у Полтавській області головному інспектору будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Бессоновій О.І., зі строком його дії з 31.08.2016 по 01.09.2016.

Згідно п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно -будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п. 16 Порядку № 553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (п. 17 Порядку № 553).

За матеріалами справи головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Бессоновою О.І., якій видано направлення на перевірку від 30.08.2016, тобто яка була уповноважена на проведення перевірки, ані під час перевірки ані під час оформлення її результатів, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не складався.

31.08.2016 Бессоновою О.І. складено акт перевірки та припис про усунення у сфері містобудівної діяльності, матеріали перевірки направлені до правоохоронних органів для встановлення особи, що здійснила самочинне будівництво.

Як вбачається із матеріалів справи, 23.09.2016 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ у Полтавській області Микитенком Олександром Михайловичем здійснено виїзд за місцезнаходженням об'єкта будівництва: Готель «ІНФОРМАЦІЯ_1» АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 у с. Великі Сорочинці Миргородского району та складено протокол № П-36-16-Ю про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ФОП ОСОБА_3, у якому зазначено про встановлені правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в тому числі на підставі акта перевірки від 31.08.2016 /а.с. 66-67/.

У матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували повноваження головного інспектора Департаменту ДАБІ у Полтавській області Микитенка О.М. на здійснення контролю у сфері містобудівної діяльності, зокрема у формі перевірок. Направлення на перевірку вказаній особі не видавалося та у перевірці, яка набрала форму акта від 31.08.2016, дана особа участі не приймала.

Таким чином, головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ у Полтавській області Микитенко Олександр Михайлович не має повноважень на складення протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно протокол № П-36-16-Ю про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ФОП ОСОБА_3 складено ним поза межами повноважень.

Згідно з пунктом 20 Порядку № 553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Статтею 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" визначено, що справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються:

1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

3) центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені:

1) органів державного архітектурно-будівельного контролю:

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Суду не надано доказів того, що головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ у Полтавській області Микитенко Олександр Михайлович має повноваження щодо накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесення постанов про притягнення до відповідальності у вигляді штрафів. Тим більше, що у даному випадку вказана особа не була уповноважена на здійснення контролю у сфері містобудівної діяльності та складення протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу від 04.10.2016 № П-37-16-Ю.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

З огляду на викладене, відповідач як суб'єкт владних повноважень, на якого частиною 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України покладено обов'язок щодо доказування правомірності своїх дій та рішень, не довів суду правомірності свого рішення, що є підставою для задоволення адміністративного позову.

Згідно з частиною 1 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 2, 7-11, 69-71, 86, 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про скасування постанови задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.10.2016 № П-37-16-Ю.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1378 грн.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складено 03 лютого 2017 року.

Суддя Л.О. Єресько