Справа № 820/6330/16
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2017-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

02 лютого 2017 р. Справа № 820/6330/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Полях Н.А.,

при секретарі судового засідання - Корнієнка А.Д.,

за участі:

представника позивача - Панікара О.І.,

представника відповідачів - Лисенка М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "БІСКАЙ" до Південної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області про визнання дії незаконними та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Приватне підприємство "БІСКАЙ", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Південної об'єднаної державної податкової інспекції фіскальної служби у Харківській області, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд:

- визнати дії Нововодолазької ОДПІ ГУ ДФС у Харківської області в частині проведення камеральної перевірки, на підставі якої було виписане повідомлення-рішення №0000280 від 30.03.2016 року незаконними;

- скасувати податкове повідомлення - рішення від 30.03.2016 р. №0000280.

В обґрунтування позову вказано, що запроваджений Законом України від 28.12.2014 № 71-VII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» мораторій поширюється на всі види перевірок, правом на проведення яких наділені контролюючі органи відповідно до п.75.1 ст. 75 Податкового кодексу України камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки, незалежно від підстав і порядку їх призначення та проведення. Також позивач зазначив, що 04.05.2016 року ПП «Біскай» отримано податкове повідомлення-рішення від 30.03.2016 року №0000280, складене Нововодолазькою ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області про те, що згідно з п.п.3 п.54.3 ст.54 Глави 4 Розділу II Податкового кодексу України, на підставі Акта перевірки №17/20-20-15-17/32272677 від 14.03.2016 року встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних (розрахунків коригування до податкових накладних) визначених ст.201, та згідно зі ст.1201 ПК України, і яким встановлено штраф 300,00 грн. У відповідності до Акту перевірки №17/20-15-17/32272677 мова йде про додаткову накладну №32 від 17.12.2015 року. Граничним терміном реєстрації вказаної податкової накладної є 01.01.2016 року. 01.01.2016 року, в останній день п'ятнадцятиденного терміну, ПП «Біскай» відправило податкову накладну №32 від 17.12.2015 року на реєстрацію о 15 год. 29 хв. 49 сек., про що свідчить скріншот файлу 2677J20152006.хml. Згідно абзацу 10 п.10 ст.201 ПК України, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних. З огляду на такі обставини та відсутність порушень з боку ПП «Біскай», позивач просить суд скасувати оскаржуване податкове повідомлення-рішення.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував, вказав на обґрунтованість та законність дій відповідача, а тому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. У письмових запереченнях на адміністративний позов зазначив, що актом камеральної перевірки встановлено, що ПП «Біскай» здійснено реєстрацію податкової накладної по контрагенту ТОВ «Інтекс-Еруп» від 17.12.2015 № 32 в сумі 3000,00 грн., зареєстровану 02.01.2016 року, з порушенням граничного строку (15 календарних днів), чим порушено п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що Нововодолазькою ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області на підставі п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України 14.03.2016 року проведено перевірку термінів реєстрації податкової накладної з податку на додану вартість №32 від 17.12.2015 року.

За результатами зазначеної камеральної перевірки 14.03.2016 року відповідачем складено Акт №17/20-20-15-17/32272677, відповідно до якого відповідачем зроблено висновок, що згідно даних єдиного реєстру податкових накладних, податкова накладна №32 від 17.12.2015 року зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних за реєстраційним номером № від 02.01.2016 року, тобто з порушенням вимог п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

На підставі акту перевірки №17/20-20-15-17/32272677 від 14.03.2016 року відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення від 30.03.2016 р. №0000280 про застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 300,00 грн.

16.05.2016 року ПП «Біскай» оскаржив до ГУ ДФС у Харківській області податкове повідомленні-рішення від 30.03.2016 р., на що 09.08.2016 р. отримав рішення №3862/10/20-40-10-01-14 від 06.07.2016, відповідно до якого скаргу директора ПП «Біскай» від 16.05.2016 №9 залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення Нововодолазької ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області від 30.05.2016 року №0000280 - без змін.

23.08.2016 року ПП «Біскай» оскаржив податкове повідомлення-рішення до ДФС України, на що 25.10.2016 р. отримав лист №19838/6/99-99-11-0301- 25 від 13.09.2016р., у якому ДФС України посилається на пропуск платником податку строків оскарження.

Не погоджуючись із позицією та рішенням відповідача, позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із зазначеним позовом.

По суті заявлених вимог суд зазначає наступне.

Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Пунктом 3 Прикінцевих положень Закону України від 28.12.2014 № 71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" встановлено, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або вимогами Кримінального процесуального кодексу України.

Суд зазначає, що позивачем не надано до суду доказів, що обсяг доходів підприємства не перевищує 20 мільйонів гривень, при цьому приписами ч.1 ст.71 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Окрім цього, пунктом 76.1 статті 76 Податкового кодексу України передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Таким чином, суд приходить до висновку про правомірність дій Нововодолазької ОДПІ ГУ ДФС у Харківської області в частині проведення камеральної перевірки, на підставі якої було виписане повідомлення-рішення №0000280 від 30.03.2016 року, та як наслідок відсутність підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

Згідно з висновками Акта перевірки відповідачем встановлене порушення ПП "Біскай" встановленого терміну реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних по платниках ПДВ, а саме податкова накладна №32 від 17.12.2015 року зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних за реєстраційним номером № від 02.01.2016 року, тобто з порушенням вимог п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Відповідно до приписів п.201.1 ст. 201 Податкового кодексу України платник податку зобов'язаний надати покупцю (отримувачу) податкову накладну, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом. Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

У п.2 «Порядку заповнення податкової накладної», затвердженого 22.09.2014 наказом Міністерства фінансів України №957 (у редакції наказу Міністерства фінансів України №1129 від 14.11.2014), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.10.2014 за №1235/26012 (який з 01.04.2016 втратив чинність), зазначено, що податкова накладна та додатки до неї складаються та надаються отримувачу (покупцю) в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи. Відправлення, передавання, одержання, зберігання та організація обігу податкових накладних в електронній формі здійснюються у порядку, визначеному законодавством. Усі податкові накладні, в тому числі накладні, особливості заповнення яких викладені в пунктах 10-13, 18 та 20 цього Порядку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Платник податку має право зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, обчислену за формулою, зазначеною у пункті 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України та пункті 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №569.

Згідно з п.2 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого 29.12.2010 постановою Кабінету Міністрів України №1246 (надалі «Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних»), внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Як передбачено п.3 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не видаються отримувачу (покупцю) товарів (послуг) та залишаються у їх постачальника (продавця); складені під час отримання послуг від нерезидента, місцем постачання яких визначено митну територію України; складені в межах виконання угод про розподіл продукції; складені за операціями з постачання товарів (послуг), які звільнені від оподаткування) незалежно від суми податку на додану вартість, зазначеної в одній податковій накладній та/або розрахунку коригування. У разі надання нерезидентом послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, податкова накладна складається та реєструється зареєстрованим на території України платником податку - отримувачем (покупцем) таких послуг. Розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) товарів (послуг) до податкової накладної, яка видана їх отримувачу (покупцю) - платникові податку, підлягає реєстрації: постачальником (продавцем), якщо передбачається збільшення суми компенсації вартості товарів (послуг) на користь такого постачальника (продавця) або коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суми компенсації; отримувачем (покупцем), якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів (послуг) на користь їх постачальника (продавця). Розрахунок коригування, складений платником податку до податкових накладних, які не видаються отримувачу (покупцю) товарів (послуг), а також складених під час отримання послуг від нерезидента, місцем постачання яких визначено митну територію України, підлягають реєстрації таким платником податку.

Відповідно до п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

З наявних матеріалів справи судом встановлено, що 01.01.2016 року, в останній день п'ятнадцятиденного терміну, ПП «Біскай» відправило податкову накладну №32 від 17.12.2015 року на реєстрацію о 15 год. 29 хв. 49 сек., про що свідчить скріншот файлу 2677J20152006.хml.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З огляду на те, операційний день триває з 0 до 23-ї години та жодної квитанції в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкової накладної в електронному вигляді до позивача не направлялось та не надходило, суд приходить до висновку що податкова накладна №32 від 17.12.2015 року зареєстрована ПП «Біскай» саме 01.01.2016 року, тобто в передбачені законодавством терміни.

Судом встановлено, що повідомлення про отримання звітності до ДФС України та квитанція про реєстрацію податкової накладної були датовані лише 02.01.2016 року, причому повідомлення отримано 02.01.2016 року о 18 год. 43 хв. 43 сек., а квитанція про реєстрацію податкової накладної - 02.01.2016 року о 18 год. 42 хв. 50 сек., що протирічить вимогам законодавства, бо повідомлення повинно бути раніше від квитанції.

При цьому, в матеріалах справи міститься інформація, що в період з 1 по 4 січня 2016 року в інформаційних системах ДФС проводились технологічні регламенті роботи, що може слугувати підставою для висновку про некоректну роботу системи під час реєстрації податкової накладної в електронній формі.

Таким чином судом встановлено, що позивач належно та з дотримання строків здійснив реєстрацію податкової накладної №32 від 17.12.2015 року, висновки акту перевірки спростовуються наявними матеріалами справи та встановленими судом фактичними обставинами справи.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). За приписами ч.1 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов до висновку що у контролюючого органу були відсутні підстави для застосування до ПП "Біскай" штрафних санкцій, а тому податкове повідомлення-рішення №0000280 від 30.03.2016 року, винесене Нововодолазькою ОДПІ ГУ ДФС у Харківської області є протиправним, та на виконання вимог ст. 162 КАС України підлягає скасуванню, а позовні вимоги в цій частині задоволенню.

В іншій частині підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 94 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 8-14, 71, 94, 160-163, 167, 186, 254 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства "БІСКАЙ" до Південної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області про визнання дії незаконними та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити частково.

Скасувати податкове повідомлення - рішення від 30.03.2016 року №0000280, прийняте Нововодолазькою ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Південної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області на користь Приватного підприємства "БІСКАЙ" () судовий збір у розмірі 1378 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 07.02.2017 року.

Суддя Полях Н.А.