Справа № 357/13346/16-а
Суддя: Бондаренко О. В.
Дата ухвалення: 2017-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий - суддя Бондаренко О. В. ,

при секретарі - Бондаренко Н. В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні залі суду № 4 справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління держпраці у Київській області, про скасування протоколу та постанови у справі про адміністративне правопорушення -

В С Т А Н О В И В:

30.11.2016 року позивач звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду в порядку адміністративного судочинства з позовом до Головного управління держпраці у Київській області, про скасування протоколу про адміністративне порушення та скасування постанови про накладення штрафу, посилаючись на те, що актом перевірки Головного управління держпраці у Київській області щодо додержання суб'єктами господарювання законодавства про працю та загальнообов'язкового державного соціального страхування №26-158/1255 від 01.11.2016 року; Протоколом №26-158/865 про адміністративне правопорушення від 01.11.2016року; Приписом №26-158/1255-1014 від 01.11.2016 року Головного управління держпраці Київській області та Постановою про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 10.11.2016 року №165 Головного управління держпраці у Київській області та ТОВ «Вітеп плюс» в розмірі 43 500 грн., вказується про порушення ч.1 ст.21, ч.3 ст.24, ст.29 КЗпП України Товариством «Вітеп Плюс». Згідно Договору підряду від 19.08.2016 року між ТОВ «Вітеп Плюс» в особі директора ОСОБА_1 - замовником і ОСОБА_2 ОСОБА_3 встановлено: пунктом 1.1. «Замовник» доручає та зобов'язується прийняти і оплатити, а «Підрядник» бере на себе зобов'язання за завданням «Замовника» на свій ризик якісно і передбачений Договором строк та встановленому обсязі виконати на об'єктах будівництва Замовника такі роботи: Монтаж та демонтаж гусеничного крана МКГ-25 БР, а також всі види робіт на даній техніці, згідно правил техніки безпеки та правил експлуатації механізмів на об'єкті згідно вимог (надалі роботи) та здати їх результати Замовнику. 1.2. Виконання робіт має відповідати вимогам Державних будівельних норм та інших норм законодавства України. 1.6. Підрядник самостійно організовує виконання робіт із дотриманням норм охорони праці, правил техніки безпеки та пожежної безпеки, а також самостійно визначає для себе заходи, засоби знаряддя безпечного виконання робіт, за необхідності погоджуючи свої дії з іншими учасниками виробничого процесу Замовника. За будь-яке порушення норм охорони праці та правил техніки безпеки Підрядник самостійно несе повну відповідальність. 1.10. На підрядника не поширюється правила трудового розпорядку Замовника. І у всіх інших пунктах Договору ОСОБА_2 іменується Підрядником і це є беззаперечним фактом цивільно-правової угоди між ТОВ «Вітеп Плюс» і ОСОБА_2 Із наведених документів не вбачається порушення вказаних статей КЗпП України, оскільки Договір підряду від 19 серпня 2016 року по змісту відповідає цивільно-правовій угоді. В Договорі підряду сторони визначені, як Замовник і Підрядчик, тобто цивільно-правові відносини. Керівником ТОВ «Вітер Плюс» не порушено статті 21, 24, 29, 265 КЗпП України. Накладення на ТОВ «Вітеп Плюс» штрафу, в особі директора ОСОБА_1, у розмірі 43 500 гривень є безпідставним, тому позивач просить скасувати Протокол №26-158/865 про адміністративне порушення від 01.11.2016 року та Постанову про накладення штрафу від 10.11.2016 року в розмірі 43 500 гривень.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась, про дату, час та місце розгляд справи повідомлена належним чином, до суду надано довідку Білоцерківської міської лікарні № 2 про те, що вона перебуває на стаціонарному лікуванні.

Представник позивача ОСОБА_4 в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі та зазначив, що протокол №26-158/865 про адміністративне порушення від 01.11.2016 року та постанова про накладення штрафу від 10.11.2016 року були складені без участі позивача, отже їй не було роз'яснено права, не надано право на отримання правової допомоги, до складання протоколу не було залучено свідків, вказані документи їй було направлено поштою.

Відповідач Головне управління держпраці у Київській області представника до суду не направив, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив, заперечень на позов до суду не надав.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.9 КАС України, суд при вирішенні справи, керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

За п.2 ч.1 ст.18 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні усі адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

За ст. 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Ст. 289 КУпАП передбачено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Ухвалою суду від 08.12.2016 року було визнано причини пропуску позивачем строку звернення до суду поважними та призначено справу до розгляду по суті.

Ухвалою суду від 12.01.2017 року було витребувано з Головного управління держпраці у Київській області всі матеріали, що були ним взяті до уваги при винесені протоколу №26-158/865 про адміністративне порушення від 01.11.2016 року та постанови про накладення штрафу від 10.11.2016 року, однак відповідачем не виконано вимоги зазначені в ухвалі.

Відповідно до ч. ч.1 ч. 2 ст. 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог.

Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

За ч.1 ст.69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ч.3 ст.70 КАС України докази, одержані з порушенням закону, судом при вирішенні справи не беруться до уваги.

Згідно ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач не надав до суду жодних доказів щодо правомірності рішення у справі про адміністративне правопорушення, яким ОСОБА_1, як уповноважену посадову особу ТОВ «Вітеп Плюс», піддано адміністративному стягненню.

Відповідно до ст. 287 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Статтею 230-1 КУпАП встановлено, що центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю підвідомчі справи про адміністративні правопорушення, які пов'язані з невиконанням законних вимог посадових осіб цих органів або створенням перешкод для діяльності цих органів (стаття 188-6КУпАП).

Органом, який реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, є Державна служба України з питань праці (Держпраці), положення про яку затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Отже, Держпраці надано повноваження складати у випадках, передбачених законом, протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та накладати адміністративні стягнення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, тощо.

Відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення та докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, оскаржити постанову по справі. А згідно із ст. 278 цього Кодексу, при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) вирішує питання щодо віднесення до компетенції цього органу розгляд справи, чи правильно складений протокол про адміністративне правопорушення, чи повідомлені особи, які беруть участь в розгляді справи, чи витребувані додаткові матеріали, чи належить до задоволення клопотання осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності.

Також, згідно з ст. 279 КУпАП, після оголошення справи, яка розглядається, складу колегіального органу та протоколу, заслуховується особа, яка бере участь у справі, досліджуються докази та клопотання.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Крім цього, орган при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати чи було вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи є інші обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність.

01.11.2016 року Головним управлінням держпраці у Київській області Державної Служби України з питань праці був складений акт перевірки про додержання суб'єктами господарювання законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування №26-158/1255 ТОВ «Вітеп Плюс» за адресою Київська область, м. Біла Церква вулиця Леваневського, 85- а (а.с.3-8).

З вказаного акта вбачається, що він не підписаний генеральним директором ОСОБА_1 та в ньому не зазначено у відмітках про відмову від підписання керівником та/або уповноваженими ним особами суб'єкта господарювання, третіми особами даного акта.

Також, судом встановлено, що підставою для винесення постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності є фіксування правопорушення в протоколі про адміністративне правопорушення від 01.11.2016р. (а.с.9-10), в якому зазначено, що генеральним директором ОСОБА_1, вчинено адміністративне правопорушення за місцезнаходженням підприємства по вулиці Леваневського, 85А, м. Біла Церква Київської області, на час здійснення перевірки 01.11.2016 року о 11 годині 04 хвилини виявлено порушення вимог законодавства про працю: 1. У порушення вимог ч.3 ст.24 КЗпП України працівник допущений до роботи без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Перевіркою встановлено, що ТОВ «Вітеп Плюс» в особі (директора) ОСОБА_1, з однієї сторони та ОСОБА_2, підсобним робітником, з іншої сторони укладено договір від 19 серпня 2016 року. Вказаний договір має ознаки трудового договору. Так згідно ч.1 ст.21 КЗпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов'язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов'язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Згідно Додатку №1 до договору - підсобний робітник ОСОБА_2 виконує підсобні та допоміжні роботи на будівельному майданчику, виконує вантаження, вивантаження, переміщення гусеничним краном МКГ-25 БР, укладання вантажів різних видів: рулонні матеріали, паркет, у пачках, ящики, бочки, картон, папір, фанеру, пиломатеріали тощо, сипкі немиловидні матеріали (пісок, щебінь, гравій, шлак, вугілля, сміття, деревна тирса, металева стружка та інші відходи виробництва) скло, пляшки, пляшки з рідиною, вогненебезпечні та отруйні речовини тощо, пиловидні матеріали (розсипний цемент, мелене вапно, гіпс тощо), прибирає будівельні майданчики та санітарно-побутові приміщення у відповідності до умов даного Договору. Окрім того, відповідно до п.1.4 Договору, ТОВ «Вітеп Плюс» забезпечує ОСОБА_2 всіма необхідними для виконання робіт матеріалами та обладнанням, що має ознаки трудових відносин, відповідно до ст.29 КЗпП України до початку роботи за укладеним трудовим договором власник або уповноважений ним орган зобов'язаний визначити працівникові робоче місце, забезпечити його необхідними для роботи засобами. Посадовими особами ТОВ «Вітеп Плюс» для перевірки не надано документів які б підтвердили належне оформлення трудового договору з працівником ОСОБА_2 у зв'язку із чим порушено вимоги статті 24 КЗпП України. Окрім того ТОВ «Вітеп Плюс» відносно ОСОБА_2 порушено вимоги статті 15 та статті 18 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування» в частині не проведення нарахувань коштів соціального страхування. Вказані грубі порушення законодавства про працю призвели до заподіяння істотної шкоди інтересам ОСОБА_2 у вигляді порушення його конституційних прав передбачених статтями 43, 45 та 46 Конституції України відповідно до яких кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці; кожен хто працює, має право на відпочинок, громадяни мають право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, та порушення їх прав на пенсійне забезпечення передбачене статтею 1 Закону України «Про пенсійне забезпечення», а також не зарахування трудового стажу, пенсійного та страхового стажу. Вищезазначені порушення законодавства про працю призвели до заподіяння істотної шкоди інтересам ОСОБА_2, чим порушила вимоги ч.3 статті 41 Кодексу України про адміністративне правопорушення (ч.1 ст.41, ст..41-1, 41-2, 41-3, 188-6). ОСОБА_1 займає посаду генерального директора ТОВ «Вітеп Плюс» відповідно до наказу від 01.11.2013 року №1.

Відповідно до ч.2 ст.254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складання, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Як вбачається з протоколу №26-158/865 про адміністративне порушення від 01.11.2016 року, пояснення у ОСОБА_1 не відбиралися, даний протокол вона не підписувала та відсутні відомості щодо відмови від його отримання чи підпису, свідки до складання протоколу не залучались.

За результатами проведеної перевірки генеральному директору ТОВ «Вітеп Плюс» ОСОБА_1 було винесено Припис №26-158/1255-1014 від 01.11.2016 року (а.с.11-12), відповідно до якого генеральному директору ТОВ «Вітеп Плюс» ОСОБА_1 необхідно дотримуватись вимог ч.1 та 3 ст.24 КЗпП України, та зазначено, що у строк до 01 грудня 2016 року їй необхідно письмово інформувати про виконання вимог припису Головного управління Держпраці У Київській області. В примітках вказано: при невиконанні законних вимог державних інспекторів праці щодо усунення порушень законодавства про працю, службова особа, винна в цьому, може бути притягнена до адміністративної відповідальності за ст. 188-6 КУпАП.

10.11.2016 року Головним Управлінням Держпраці у Київській області винесена постанова №165 про накладення штрафу на ТОВ «Вітеп Плюс» у розмірі 43 500 гривень (а.с.13-14).

Судом встановлено, що 19 серпня 2016 року був укладений договір підряду між Товариством з обмеженою відповідальністю «Вітеп Плюс» в особі директора ОСОБА_1, яка діє на підставі Статуту, з однієї сторони, та ОСОБА_2, що проживає за адресою АДРЕСА_1 в подальшому «Підрядчиком» з другої сторони (а.с.15-16).

З даного договору Підряду вбачається: п. 1.1 - Замовник доручає та зобов'язується прийняти і оплатити, а Підрядник бере на себе зобов'язання за завданням Замовника на свій ризик якісно у передбачений Договором строк та у встановленому обсязі виконати на об'єктах будівництва Замовника такі роботи: Монтаж та демонтаж гусеничного крана МКГ-25 БР, а також всі види робіт на даній техніці, згідно правил техніки безпеки та правил експлуатації механізмів на об'єкті згідно вимог та здати їх результати Замовнику. П. 1.2. договору передбачено виконання робіт має відповідати вимогам Державних будівельних норм та інших норм законодавства України. П. 1.6 - Підрядник самостійно організовує виконання робіт із дотриманням норм охорони праці, правил техніки безпеки та пожежної безпеки, а також самостійно визначає для себе заходи, засоби та знаряддя безпечного виконання робіт, за необхідності погоджуючи свої дії з іншими учасниками виробничого процесу Замовника. За будь-яке порушення норм охорони праці та правил техніки безпеки Підрядник самостійно несе повну відповідальність та пунктом 1.10. на Підрядника не поширюються правила трудового розпорядку Замовника.

Як вбачається з постанови від 18.11.2016 року (а.с.26) Білоцерківським міськрайонним судом Київської області стягнуто з ОСОБА_1 штраф в розмірі 8 500 гривень, оскільки вона займаючи посаду генерального директора ТОВ «Вітеп Плюс» з 01.11.2013 року допустила порушення вимог законодавства про працю, а саме: в порушення вимог ч.3 ст.24 КЗпП України на підприємстві допущений працівник до роботи без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Аналогічне тлумачення має місце в п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» за №6 від 24.06.1988 року.

Адміністративним правопорушенням на підставі ст. 188-6 КпАП України є невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, щодо усунення порушень законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування або створення перешкод для діяльності цього органу.

Судом встановлено, що відповідач при притягненні ОСОБА_1, як уповноважену посадову особу ТОВ «Вітеп Плюс», до адміністративної відповідальності не з'ясовував чи було вчинено порушення та чи наявна вина в діях позивача, які кваліфікуються відповідачем як порушення, позивач не була ознайомлена з протоколом про адміністративне правопорушення та не підписувала його, її не було повідомлено про розгляд адміністративної справи, як наслідок особі, яка притягається до адміністративної відповідальності не роз'яснено права та відібрано пояснення.

Також, з матеріалів справи ( а.с.15-16 ) вбачається, що між ТОВ «Вітеп Плюс», в особі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 19.08.2016 року було укладено договір підряду, відповідно до якого сторони узгодили права та обов'язки: п. 1.1. «Замовник» доручає та зобов'язується прийняти і оплатити, а «Підрядник» бере на себе зобов'язання за завданням «Замовника» на свій ризик якісно і передбачений Договором строк та встановленому обсязі виконати на об'єктах будівництва Замовника такі роботи: Монтаж та демонтаж гусеничного крана МКГ-25 БР, а також всі види робіт на даній техніці, згідно правил техніки безпеки та правил експлуатації механізмів на об'єкті згідно вимог (надалі роботи) та здати їх результати Замовнику. П. 1.2. Виконання робіт має відповідати вимогам Державних будівельних норм та інших норм законодавства України. П. 1.6. Підрядник самостійно організовує виконання робіт із дотриманням норм охорони праці, правил техніки безпеки та пожежної безпеки, а також самостійно визначає для себе заходи, засоби знаряддя безпечного виконання робіт, за необхідності погоджуючи свої дії з іншими учасниками виробничого процесу Замовника. За будь-яке порушення норм охорони праці та правил техніки безпеки Підрядник самостійно несе повну відповідальність. П. 1.10. На підрядника не поширюється правила трудового розпорядку Замовника.

Отже, між сторонами ТОВ «Вітеп Плюс», в особі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був укладений Договір підряду від 19 серпня 2016 року, який по змісту відповідає цивільно-правовій угоді, а не трудовому договору.

Таким чином, з урахуванням зазначеного не вбачається порушення вказаних статей КЗпП України, на які посилається відповідач, оскільки згідно із Договором підряду сторони визначені, як Замовник і Підрядчик, тобто між ними виникли цивільно-правові відносини.

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд приходить до висновку, що постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності було винесено з порушенням вимог діючого законодавства, відтак позовні вимоги в частині скасування постанови є обґрунтовані та підлягають задоволення.

Вимоги позивача щодо скасування протоколу № 26-158/865 про адміністративне правопорушення від 01.11.2016 року не підлягають до задоволення, оскільки протокол у справі про адміністративне правопорушення є лише доказом, який фіксує наявність правопорушення та не являється рішенням суб'єкта владних повноважень.

Керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 9, 11, 17-18, 69, 99, 247, 251, 256, 258, 259, 268, 269, 280 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. ст. 7, 188-6, 230, 230-1, 251, 254, 256, 280, 287, 289 КУпАП, Рішенням Конституційного Суду України № 3-рп/2015 від 8 квітня 2015 року суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Постанову Головного управління держпраці у Київській області за № 165 від 10.11.2016 року, якою ОСОБА_1, як уповноважену посадову особу ТОВ «Вітеп Плюс», піддано адміністративному стягненню за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 41 ч. 3 КУпАП, скасувати.

В частині вимог щодо скасування протоколу № 26-158/865 про адміністративне правопорушення від 01.11.2016 року відмовити.

Постанова суду може бути оскаржена до Київської апеляційного адміністративного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя О. В. Бондаренко