Справа № 804/6828/16
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2017-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 січня 2017 р. Справа № 804/6828/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участю секретаря судового засідання: Черніженко К.Е.,
представника позивача: Петренка О.О.,
представника відповідача: Крейси Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро адміністративну справу
за позовом Приватного підприємства «Атлас Д»
до Дніпропетровської митниці ДФС
про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, -
В обґрунтування позовних вимог, з урахуванням додаткових пояснень, зазначалося, що Приватне підприємство «Атлас Д» (далі - ПП «Атлас Д») зверталося до Дніпропетровської митниці ДФС для митного оформлення вантажу шляхом подання митних декларацій, в яких позивачем була визначена митна вартість товару за основним методом визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються. Проте, відповідачем протиправно були прийняті рішення про коригування митної вартості товарів та винесені картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Так, зокрема, в картках відмови зазначено, що в поданих декларантом документах відсутня вся інформація щодо відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та декларантом не подано всі необхідні документи (у тому числі і додаткові на вимогу митного органу). Разом з тим, позивачем були надані відповідачу всі необхідні документи, які підтверджують ціну товару, яка підлягала сплаті та ціну, яка фактично сплачена, тобто підтверджено документально вартість товарів, які використані декларантом для митних цілей. В прийнятих рішеннях про коригування митної вартості товарів, в порушення ч.ч.2,3 ст.55 Митного кодексу України (далі - МК України), в графі 33 не міститься: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли плинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МК України, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування. Не наведення відповідачем в рішеннях про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, що ці документи повинні підтвердити, та без фактичної наявності підстав для їх витребування, свідчать про протиправність рішень щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів. За таких обставин, у відповідача були відсутні законні підстави приймати оскаржувані рішення про коригування митної вартості та картки відмови. Також позивач посилався на те, що сфера дії ІНКОТЕРМС обмежується питаннями, пов'язаними з правами та обов'язками сторін контракту, у разі виникнення між ними спору. Крім того, позивач зауважував, що оскільки товар, наданий до митного оформлення, є об'єктом купівлі-продажу, то відповідно до п.3 ч.2 ст.53 МК України рахунок-проформа не повинен надаватись до такого митного оформлення, отже, вимога відповідача про його надання є протиправною. Щодо вимоги відповідача надати до митного оформлення переклад коносаменту, то така вимога сформульована без дотримання приписів ст.254 МК України.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, надав пояснення, аналогічні викладеним в позові, просив задовольнити позов у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні також заперечував проти задоволення пред'явленого адміністративного позову, посилаючись на доводи, викладені у письмових запереченнях на нього.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, які регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку, що адміністративний позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що між ПП «Атлас Д» (покупець) та TENG RUI (HK) TRANDING LIMITED (Китай) (продавець) 11.05.2016р. був укладений контракт №110520161 на поставку товару.
Відповідно до п.1.1 контракту продавець зобов'язується передати товар у власність покупцю, а покупець зобов'язується прийняти та оплатити на умовах СІР Іллічівськ, Україна ІНКОТЕРМС-2000.
Згідно з п.1.2 контракту номенклатура товару, ціна, кількість зазначаються в підтвердженнях заказів і /або профомах - інвойсах і/або інвойсах к дійсному контракту по кожній партії окремо.
Згідно з п.2.2 контракту ціна на товар зазначається в доларах США, зазначені в профомах - інвойсах або інвойсах к дійсному контракту, розуміються СІР Іллічевськ, Україна (ІНКОТЕРМС-2000). Ціна на товар включає собівартість товару, навантажено-розвантажувальні роботи. При цьому, всі транспортні витрати (до місця митного оформлення - м. Дніпропетровськ) сплачуються покупцем, якщо інше не передбачено додатковим договором.
Відповідно до п.3.2 контракту авансовий платіж в розмірі ста відсотків (100%) вартості партії товару перераховується покупцем продавцю на рахунок продавця після отримання підтвердження заказу, на підставі проформи - інвойса виставленого продавцем. Оплата повинна бути здійснена перед розвантаженням товару.
Згідно з п.6.8 контракту право власності на товар переходить к покупцю одразу після отримання продавцем всієї суми оплати за товар.
При цьому, відповідно до п.7.1 контракту при необхідності страхування товару в процесі доставки можуть здійснюватися покупцем на розсуд покупця та за його рахунок.
Після надходження першої партії товару з метою митного оформлення, позивачем були подані митні декларації шляхом електронного декларування:
- №110090000.2016.005664 від 13.09.2016р. - клейовий матеріал РО-0,08 ширина 48 см., рулон 100 ярдів (92м.)/400 рул. на суму 7600,00 доларів США та нетканий підкладочний матеріал 50гр/м, ширина 15., рулон 200м./100 рул. на суму 1620,00 доларів США, загалом на суму 9220,00 доларів США.
Митна вартість товарів заявлена позивачем за ціною контракту (за основним методом) відповідно до ст.58 МК України.
На підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем надано митному органу наступні документи: висновки ДСЕЗМО, акти про проведення огляду товарів, міжнародну автомобільну накладну (CMR), коносамент, прайс-лист, виписку по рахунку, рахунки - фактури (інвойси), пакувальний лист б/н, зовнішньоекономічний договір (непрямий) №110520161 від 11.05.2016р., інформацію про позитивні результати фіто санітарного та санітарно-епідеміологічного контролю товару, інформацію про позитивні результати радіологічного контролю, декларацію про походження товару, експертний висновок Київської ТПП, характеристику матеріалів.
При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів із застосуванням системи управління ризиками Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (АСАУР) відповідно до ст.337 Митного кодексу України в автоматизованій системі митного оформлення спрацював профіль ризику «Контроль правильності визначення митної вартості товарів. Необхідно перевірити достовірність складових митної вартості товарів, а саме: додаткові нарахування до ціни угоди. Відповідно до умов поставки, до ціни не включені витрати на транспортування, страхування. При цьому відповідні витрати не включені до митної вартості (не зазначені у ДМВ). Перевірити повноту декларування складових митної вартості».
Частинами 1-3 статті 54 МК України встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Згідно ч.4 ст.54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до ч.5 ст.54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Крім того, відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (далі - ГАТТ) за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
Згідно зі статтею VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
Так, за результатами оцінки ризику для забезпечення повного та якісного здійснення митних формальностей та обрання форм та обсягів митного контролю по ЕМД №110090000/2016/005509 від 06.09.16р. відповідачем здійснено перевірку правильності визначення митної вартості.
За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 МК України, встановлено наступне:
- відповідно до умов контракту, а саме: п.1.1 контракту поставка товару здійснюється на умовах СІР Іллічівськ, які за своїм змістом згідно з ІНКОТЕРМС 2000 повинні включати страхування, проте, відповідно до п.2.2 контракту ціна товару не включає вартість страхування. Згідно з п.7.1 за необхідності страхування товару в процесі доставки може здійснюватися Покупцем на розсуд Покупця і за його рахунок, хоча умови поставки СІР (фрахт/перевезення та страхування оплачені до) передбачають здійснення страхування саме продавцем товару; таким чином, п 1.1, п.2.2 та п.7.1 контракту протирічать один одному та не дають можливості з'ясувати чи здійснювалось страхування товару в дійсності та хто поніс на це витрати і їх розмір;
- відсутній переклад коносаменту;
- відповідно до п.3.2 контракту авансовий платіж у розмірі 100% вартості партії товарів перераховується Покупцем Продавцю на рахунок продавця після отримання підтвердження заказу, на підставі проформи-інвойса, який виставлений продавцем. Зазначена проформа-інвойс до митного оформлення не надана;
- відповідно до п.1 контакту предметом договору є товар, та не зазначено конкретно, який саме товар є предметом договору. Відповідно до п.1.3 Наказу Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України від 6 вересня 2001 року №201 «Про затвердження Положення про форму зовнішньоекономічних договорів (контрактів)» у розділі предмет договору (контракту), визначається, який товар (роботи, послуги) один з контрагентів зобов'язаний поставити (здійснити) іншому із зазначенням точного найменування, марки, сорту або кінцевого результату роботи, що виконується; до того ж контракт не містить місця його укладення, що не відповідає п.1.1 вищезазначеного наказу;
- відповідно до п.2.2 контракту ціна товару включає в себе вартість товару, навантажувально-розвантажувальних робіт. При цьому розуміється, що всі транспортні витрати до місця митного оформлення - м. Дніпропетровськ оплачуються Покупцем. Водночас, документів, які підтверджують вартість перевезення до митного оформлення не надано;
- в інвойсі №110520161 від 11.05.2016р. не містяться умови поставки товару. Таким чином, згідно з інвойсом не зрозуміло на яких умовах поставки здійснювалась купівля-продаж товару та які витрати понесли покупець та продавець.
Водночас, за змістом п.2 ч.2 ст.52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Приписами ч.ч.1-2 ст.53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1)декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2)зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3)рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4)якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5)за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6)транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7)копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8)якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно з ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1)договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2)рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3)рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4)виписку з бухгалтерської документації; 5)ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6)каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7)копію митної декларації країни відправлення; 8)висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Враховуючи вищезазначене, митним органом під час консультації електронним повідомленням від 06.09.2016р. зобов'язано декларанта згідно з приписами статті 53 Митного кодексу України протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
- якщо здійснювалось страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
- рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
- висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини;
- переклади українською мовою документів, які подані для здійснення митного контролю та митного оформлення відповідно до вимог ст.254 МК України;
- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
- каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару;
- документи, які підтверджують вартість перевезення.
15 вересня 2016 року електронним повідомленням декларант надав лист-відповідь №12092016 від 12.08.2015р. та наступні додаткові документи: скріншоти з китайського сайту оптової торгівлі www.alibaba.com з аналогічними товарами, переклад коносаменту.
Разом з тим, в наданих скріншотах з китайського сайту оптової торгівлі alibaba.com ціни вказуються за інші одиниці виміру ніж заявлені у ЕМД. Також у скріншотах вказані діапазони цін, але не вказано, від чого залежить мінімальна та максимальна ціна. Крім того, ціна зазначена на умовах FОВ та не враховує вартість транспортування, яке має бути закладене на умовах СІР. Отже, зазначена інформація в листі-відповіді ніяк не підтверджує зазначену митну вартість.
З урахуванням означеного, відповідачем було повторно повідомлено позивача, що за результатами опрацювання наданих до митного оформлення документів наявні розбіжності, у зв'язку із чим останньому слід надати додаткові документи, які витребувались у першому повідомленні від 06.09.2016р.
16 вересня 2016 року своїм електронним повідомленням та листом-відповіддю №16092016 від 16.08.2016р. декларант надав відповідь з прикладом розрахунку вартості товарів та скріншоти з китайського сайту оптової торгівлі www.alibaba.com з аналогічними товарами, а також відмовився від подання додаткових документів та виявив бажання завершити митне оформлення.
Таким чином, даний розрахунок ціни товару не може бути використаний для підтвердження ціни товару.
Відповідно до п.2 ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно частини 1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Відповідно до ч.1 ст.256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
При цьому ч.12 ст.264 МК України передбачено, що у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.
Як вбачається з рішення про коригування митної вартості 17.09.2016р. №110090000/2016/000027/1 посадовою особою митниці зазначено про проведення консультацій з декларантом та про здійснення коригування митної вартості товару із застосуванням другорядного методу відповідно до ст.64 МК України (резервний метод), оскільки застосовувати методи 2а) та 2б) неможливо через відсутність у митного органу інформації щодо вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів; методи на основі віднімання 2в) та додавання 2г) вартості застосувати також неможливо через відсутність об'єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню, тому митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу 2-ґ. Відповідно до наявних даних, визначена митна вартість товару, ґрунтується на раніше визнаній органом доходів і зборів вартості за попередніми оформленнями.
Митну вартість товару №1 скориговано за інформацією попередніх оформлень з урахуванням характеристик визначальних для визначення митної вартості товару до рівня ціни товару №1 за ЕМД від 02.09.2016 №110010000/2016/005843 - до рівня 4,15 дол./кг. Митну вартість товару №2 скориговано до ціни товару №2 за ЕМД від 20.07.2016 №100270002/2016/292438, де вартість за 1 штуку становить 0,893 дол. Враховуючи заявлену кількість відповідно до товаросупровідних документів 3000 шт, а також вагу нетто 360 кг, вартість за 1 кг скориговано до ціни 7,44 дол.
Так, статтею 57 Митного кодексу України закріплено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч.2 ст.57 Митного кодексу України).
Відповідно до частини 3 статті 57 Митного кодексу України кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Таким чином, митницею дотримано послідовність застосування методів визначення митної вартості, що відображено в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів.
За результатами перевірки ЕМД від 13.09.2016 №110090000/2016/005664, було встановлено наступні розбіжності, а саме:
- відповідно до умов контракту п.1.1 «Продавец обязуется передать товар в собственность Покупателю, а Покупатель обязуется принять и оплатить на условиях СІР Ильичевск, Украина, Инкотермс 2000». Але до митного оформлення страхові документи не надані, в той час, як за своїм змістом умови поставки СІР згідно з ІНКОТЕРМС повинні включати страхування. До того ж контракт містить п.2.2, згідно з яким ціна товару не включає вартість страхування, та п.7.1, згідно з яким «при необходимости страхование товара в процессе доставки может осуществляться покупателем по усмотрению покупателя и за его счет». Таким чином, п 1.1, п.2.2 та п.7.1 контракту протирічать один одному та не дають можливості з'ясувати чи здійснювалось страхування товару в дійсності та хто поніс на це витрати і їх розмір;
- відсутній переклад коносаменту;
- відповідно до п.2.2 контракту «Цены на товар... понимаются СІР Ильичевск Украина (Инкотермс 2000). Цена товара включает в себя стоимость Товара, погрузо-разгрузочных работ. При этом понимается, что все транспортные расходы (до места таможенного оформления-г.Днепропетровск) оплачиваются Покупателем, если иное не предусмотрено дополнительным соглашением сторон». Документів, які підтверджують вартість перевезення до митного оформлення не надано;
- в інвойсі №110520161 від 11.05.2016р. не містяться умови поставки товару. Таким чином, згідно з інвойсом не зрозуміло на яких умовах поставки здійснювалась купівля товару та які витрати понесли покупець та продавець;
- відповідно до п.1 контакту предметом договору є товар, однак не зазначено конкретно, який саме товар є предметом договору. Відповідно до п. 1.3 Наказу Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України від 6 вересня 2001 року №201 «Про затвердження Положення про форму зовнішньоекономічних договорів (контрактів)» у розділі предмет договору (контракту), визначається, який товар (роботи, послуги) один з контрагентів зобов'язаний поставити (здійснити) іншому із зазначенням точного найменування, марки, сорту або кінцевого результату роботи, що виконується. До того ж контракт не містить місця його укладення, що не відповідає п.1.1 вищезазначеного наказу;
- прайс-лист містить інформацію про ціну товару продавця на умовах СІР Іллічівськ, з урахуванням страховки товару, яка для митного оформлення не надана. Зазначене вище дає підстави для сумнівів щодо повноти наданих відомостей.
У зв'язку із означеним, митним органом під час консультації електронним повідомленням від 13.09.2016р. зобов'язано декларанта згідно з приписами статті 53 Митного кодексу України протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи, а саме:
- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
- рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
- копію митної декларації країни відправлення;
- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованим експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;
- переклади українською мовою документів, які подані для здійснення митного контролю та митного оформлення відповідно до вимог ст. 254 Митного кодексу України.
16 вересня 2016 року електронним повідомленням декларант надав лист-відповідь №15092016 від 15.08.2015р. та наступні додаткові документи: скріншоти з китайського сайту оптової торгівлі www.alibaba.com з аналогічними товарами, переклад коносаменту.
Проте, як зазначалося вище, в наданих скріншотах з китайського сайту оптової торгівлі alibaba.com ціни вказуються за інші одиниці виміру ніж заявлені у ЕМД. Також у скріншотах вказані діапазони цін, але не вказано, від чого залежить мінімальна та максимальна ціна. Крім того, ціна зазначена на умовах FОВ та не враховує вартість транспортування, яке має бути закладене на умовах СІР. Отже, зазначена інформація в литсі-відповіді ніяк не підтверджує зазначену митну вартість.
З урахуванням наведеного, відповідачем повторно повідомлено позивача, що за результатами опрацювання наданих до митного оформлення документів наявні розбіжності, у зв'язку із чим останньому слід надати додаткові документи, які витребувались у першому повідомленні від 13.09.2016р.
23 вересня 2016 року своїм електронним повідомленням та листом-відповіддю №22092016 від 22.08.2016р. декларант надав відповідь з прикладом розрахунку вартості товарів та скріншоти з китайського сайту оптової торгівлі www.alibaba.com з аналогічними товарами, скріншоти з сайту «Делівері» www.delivery-auto.com, прйс-лист від поставщика та відмовився від подання додаткових документів та виявив бажання завершити митне оформлення.
Проте, як вже зазначалося раніше, відомості, зазначені на вищевказаних сайтах, є приблизними та не можуть бути використані для підтвердження митної вартості товару.
Щодо наданого прайс-листа, то в ньому міститься інформація про ціну товару на умовах СІР Іллічівськ, Україна з урахуванням страховки, яка для митного оформлення не надана.
Як слідує з рішення про коригування митної вартості товару від 24.09.2016р. №110090000/2016/000029/1 посадовою особою митниці зазначено про проведення консультацій з декларантом та про здійснення коригування митної вартості товару із застосуванням другорядного методу відповідно до ст.64 МК України (резервний метод), оскільки застосовувати методи 2а) та 2б) неможливо через відсутність у митного органу інформації щодо вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів; методи на основі віднімання 2в) та додавання 2г) вартості застосувати також неможливо через відсутність об'єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню, тому митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу 2-ґ. Відповідно до наявних даних, визначена митна вартість товару, ґрунтується на раніше визнаній органом доходів і зборів вартості за попередніми оформленнями.
Митну вартість товару №1 скориговано за інформацією попередніх оформлень з урахуванням характеристик визначальних для визначення митної вартості товару до рівня ціни товару №2 за МД від 15.08.2016 №125130013/2016/548738 до рівня 3,88дол./кг. Митну вартість товару №2 скориговано до ціни товару №3 за МД від 01.03.206р. №500060001/2016/001748 до рівня 3,46дол./кг.
З урахуванням ч.3 ст.57 МК України, митницею дотримано послідовність застосування методів визначення митної вартості, що відображено в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів.
Отже, вищевказаним рішеннями було скориговано митну вартість товарів в сторону збільшення, а саме:
- рішенням № 110090000/2016/000029/1 від 24.09.2016 року - клейовий матеріал РО-0,08 ширина48см., рулон 100 ярдів (92м.)/400 рул. з суми 7600,00 доларів США на суму 8536,00 доларів США та нетканий підкладочний матеріал 50 гр/м, ширина їм., рулон 200м./100 рул. з суми 1620,00 доларів США на суму 3210,88 доларів США, загалом різниця завищення склала 2526,88 доларів США;
Також судом встановлено, що позивач не скористався своїм правом, передбаченим ч.ч.7-9 ст.55 МК України та розділом Х МК України, щодо випущення у вільних обіг товару, що декларується, та подання протягом 80 днів з дня випуску товарів декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, що декларується.
Щодо доводів позивача відносно того, що у відповідача були відсутні підстави для витребування додаткових документів, то ці доводи спростовуються вищенаведеними обставинами, які свідчать про наявність розбіжностей в наданих декларантом документах, що унеможливлювали встановити дійсні умови поставки товару та всі складові митної вартості в залежності від цього.
Так, в п.1.1 зовнішньоекономічного контракту від 11.05.2016р. №110520161 зазначено, що поставка товару здійснюється на умовах СІР, Іллічівськ, Україна, ІНКОТЕРМС 2000.
За ІНКОТЕРМС 2000 «поставка товару здійснюється на умовах СІР» («Фрахт/перевезення та страхування сплачені до») означає, що продавець доставить товар названому ним перевізнику. Крім цього, продавець зобов'язаний оплатити витрати, пов'язані з перевезенням товару до названого пункту призначення по умовам СІР поставики. Це означає, що покупець бере на себе всі ризики і будь-які додаткові витрати до доставки в такий спосіб товару. Однак, за умовами CIP на продавця також покладається обов'язок по забезпеченню страхування від ризиків втрати й ушкодження товару під час перевезення на користь покупця. Отже, продавець укладає договір страхування й оплачує страхові внески відповідно до зобов'язань умов СІР поставки. Покупець повинен брати до уваги, що відповідно до умов CIP поставки від продавця потребується забезпечення страхування з мінімальним покриттям. У випадку здійснення перевезення в пункт призначення декількома перевізниками, перехід ризику відбудеться в момент передачі товару в піклування першого перевізника. За умовами терміна СІР на продавця покладається обов'язок по митному очищенню товару для експорту.
Разом з тим, в п.2.2 вказаного контракту зазначено, що ціна товару включає в себе вартість товару, навантажувально-розвантажувальних робіт. При цьому розуміється, що всі транспортні витрати (до місця митного оформлення - м. Дніпропетровськ) оплачуються Покупцем, якщо інше не передбачено додатковою угодою сторін.
Згідно з п.7.1 контракту за необхідності страхування товару в процесі доставки може здійснюватися покупцем на розсуд останнього і за його рахунок.
Відповідно до п.8.1 зазначеного контракту товар вважається поставленим продавцем та прийнятим покупцем на складі продавця відносно кількості відповідно до товарно-супровідних документів.
Вищенаведені умови контракту, викладені в його п.2.2, п.7.1 та п.8.1 свідчать про те, що ціна товару не містить витрат на його страхування та транспортування, що не відповідає заявленим умовам поставки СІР за ІНКОТЕРМС 2000, які, зокрема, передбачають здійснення страхування саме продавцем товару, а не покупцем, а також передбачають, що витрати на перевезення є складовою ціни товару.
Водночас, як зазначалося вище, не містив умов поставки і наданий позивачем до митного оформлення інвойс.
Отже, відповідачем вірно вказано на наявність розбіжностей в наданих декларантом документах та обґрунтовано витребувано додаткові документи, які, як було вказано вище, хоча і були частково надані позивачем, проте, не усунули наявні розбіжності та не надали змоги визначити митну вартість за обраним декларантом методом (за ціною контракту), оскільки не містили відомостей щодо всіх складових митної вартості.
При цьому позивачем ані під час митного оформлення, ані під час судового засідання не надано доказів щодо дійсних умов поставки та підтвердження всіх складових митної вартості товару.
Посилання позивача на інформацію з китайського сайту оптової торгівлі www.alibaba.com та з сайту www.delivery-auto.com, відповідно до якої розраховано митну вартість товару, судом оцінюються критично, оскільки ціни на цих сайтах зазначені неконкретні, а приблизні: від мінімальної до максимальної ціни та з урахуванням, що поставка здійснюватиметься на умовах FOB, що не дає можливості чітко визначити складову митної вартості товару.
Таким чином, суд приходить до висновку про необґрунтованість доводів позивача щодо безпідставного витребування у нього відповідачем додаткових документів.
Щодо доводів позивача про протиправність оскаржуваних рішень про коригування митної вартості з посиланням на те, що в графі 33 цих рішень не міститься: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наяву в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли плинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МК України, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування, суд зазначає наступне.
Так, в додатках до гр.33 вищевказаних рішень, що є їх невід'ємними частинами, відповідачем було чітко обґрунтовані причини, за якими останній не визнав заявлену позивачем митну вартість товарів, та зазначено на підставі яких даних та за яким саме методом (з послідовним переходом від одного до іншого через обґрунтовану неможливість застосування попередніх) було відкориговано заявлену митну вартість товарів.
Рішення про коригування митної вартості товарів містять всі відомості згідно вимог ч.2 ст.55 МК України, а також Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів Україні від 24.05.2012р. № 598, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2012р.за №883/21195, в тому числі у цих рішеннях було зазначено інформацію про право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 МК України.

Так, ч.7 ст.55 МК України встановлено, що у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Разом з тим, позивач наданим ч.7 ст.55 МК України правом не скористався.

З огляду на всі вищенаведені обставини, суд приходить до висновку про те, що відповідачем правомірно було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №110090000/2016/000027/1 від 17.09.2016р., №110090000/2016/000029/1 від 24.09.2016р. та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №110090000/2016/00047 та №110090000/2016/00050.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить із того, що позивачу було відмовлено у задоволені позовних вимог, а отже відповідно до ст.94 КАС України сума сплаченого судового збору останньому не повертається.

Керуючись ст. ст. 122, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову Приватного підприємства «Атлас Д» до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - відмовити у повному обсязі.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. 186 цього Кодексу до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя О.М. Турова