Справа № 806/2768/16
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2017-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2017 року Житомир справа № 806/2768/16

категорія 6.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Липи В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправним та скасування припису №180/16-к від 03.08.2016 року,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області в якому просить визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 180/16-к від 03.08.2016 р.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що у відповідача відсутні повноваження щодо прийняття припису про знесення самочинно збудованого об'єкта, оскільки вказане віднесено до виключної компетенції відповідного суду. Крім того, ОСОБА_1 відмітив, що оскаржуваний припис складений посадовою особою відповідача за відсутності позивача, а протокол підписаний особою, яка не має відповідних повноважень на ознайомлення та підписання вказаного документу. Тому, вважає, що припис є протиправним та підлягає скасуванню.

Позивач в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином. Через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі та без участі його представника.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином. Через канцелярію суду подав письмові заперечення та клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з участю представника в іншому судовому засіданні.

В письмових запереченнях відповідач відмітив, що за наслідками проведеної у період з 02.08.2016 р. по 03.08.2016 р. позапланової перевірки виконання позивачем вимог припису № 126/16-к від 27.05.2016 р., яким його було зобов'язано зупинити виконання будівельних робіт в термін до 27.06.2016 р., посадовою особою Управління був складений акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис № 180/16-к, яким встановлено невиконання вимог припису №126/16-к від 27.05.2016 р.

Згідно із частиною 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Виходячи з вищевикладеного суд відхиляє клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, оскільки відсутня потреба заслухати свідка чи експерта та вважає за можливе розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у ній доказами.

Проаналізувавши матеріали справи, докази, якими вони підтверджуються, суд вважає, що адміністративний позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що у травні 2016 року посадовою особою відповідача була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об'єкті: "Будівництво гаражів" за адресою: провулок 1-й Київський, 19 у м.Житомирі.

В ході перевірки було встановлено, що ОСОБА_1 самочинно господарським способом виконуються будівельні роботи з влаштування бутобетонного стрічкового фундаменту до рівня землі, без подачі повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності " та п.2,6 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 р. "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт".

За результатами перевірки було складено припис № 126/16-к від 27.05.2016 року про зупинення виконання будівельних робіт з 27.05.2016 року. Вказаний припис позивачем не оскаржувався. За вказане правопорушення на позивача було накладено штраф у розмірі 4250,00 грн., який ОСОБА_1 сплатив у повному обсязі. Таким чином, виявлене правопорушення визнано позивачем.

Як вбачається з матеріалів справи, в період з 02.08.2016 р. по 03.08.2016 р. посадовою особою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області на підставі направлення №673/16-К було здійснено позапланову перевірку в ході якої встановлено невиконання гр.ОСОБА_1 вимог припису №126/16-к від 27.05.2016 року. (а.с.9, 32)

За наслідками вказаної перевірки було складено акт перевірки, припис № 180/16-к від 03.08.2016 року про усунення виявлених порушень відповідно до вимог містобудівного законодавства в термін до 02.09.2016 р. або шляхом добровільного демонтажу самовільного об'єкту будівництва та протокол про адміністративне правопорушення від 03.08.2016 року. (а.с. 9,11,12). термін до 02.09.2016 р. або шляхом добровільного демонтажу самовільного об'єкту будівництва та протокол про адміністративне правопорушення від 03.08.2016 року. (а.с. 9,11,12).

Надаючи правову оцінку обставинам справи слід відмітити, що спірні правовідносини між сторонами по даній справі регулюються правовими нормами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності " від 17 лютого 2011 року № 3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553 (надалі - Порядок №553), що були чинні на день виникнення спору.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Абзацом четвертим пункту 7 Порядку №553 встановлено, що однією з підстав для проведення позапланової перевірки є виявлення факту самочинного будівництва об'єкта.

Так, підпунктом «а» пункту 3 частини 4 статті 41 Закону України №3038-VI та підпунктом 3 пункту 11 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Крім того, ч.1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Аналізуючи зміст частини 1 статті 38 та пункту 3 частини 4 статті 41 Закону України №3038-VI, суд дійшов висновку, що наведені норми дають підстави вважати, що орган державного архітектурно-будівельного контролю за наявності обставин, передбачених абзацом першим частини 1 статті 38 Закону України №3038-VI (у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою), уповноважений та зобов'язаний видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом приведення об'єкта будівництва у попередній стан. Цей припис є обов'язковою передумовою для виникнення у контролюючого органу можливості звернення до суду із позовом про знесення самочинно збудованого об'єкта на підставі абзацу другого частини 1 статті 38 Закону України №3038-VI.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 18 вересня 2015 року №21 «Про огляд практики розгляду справ зі спорів, які виникають у сфері містобудування та архітектурної діяльності».

З наведеного слідує, що відповідач має право видавати на підставі ч.1 ст. 38 Закону припис із вимогою про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом знесення самочинно збудованого об'єкта.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду України від 11 жовтня 2016 року.

А тому, доводи позивача стосовно відсутності в Управління ДАБІ в Житомирській області повноважень щодо винесення припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, шляхом знесення самочинно збудованого об'єкта судом не беруться до уваги.

Щодо доводів позивача, про те, що оскаржуваний припис був складений без його особистої участі, а протокол підписаний ОСОБА_2, який немає відповідних повноважень на ознайомлення та підписання відповідних протоколів, приписів, то вони спростовуються наступним.

Пунктом 9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З матеріалів справи вбачається, що із направленням для проведення перевірки №673/16-к від 01.08.2016 р. ознайомлений ОСОБА_2 - представник за довіреністю, оскаржуваний припис отримав ОСОБА_2 - представник за довіреністю №405 від 12.07.2013 року.

Так, матеріалами справи підтверджено, що позивач довіреністю від 12.07.2013 р., номер у реєстрі нотаріальних дій: 405, уповноважив ОСОБА_2 на представництво інтересів ОСОБА_1 в усіх установах, підприємствах, організаціях будь-якої організаційно-правової форми та перед усіма фізичними та юридичними особами. (а.с.35)

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що припис №180/16-к від 03.08.2016 року виданий із чітким дотриманням вимог чинного законодавства, тобто у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а відтак є законним.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача про визнання протиправним та скасування припису №180/16-к від 03.08.2016 року є безпідставними.

Підсумовуючи наведене, суд вважає, що підстави для задоволення позову відсутні.

Керуючись статтями 86, 159-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

постановив:

У задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, і може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції у порядку, визначеному статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя В.А. Липа