Справа № 814/757/16
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2017-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2017 р.м.ОдесаСправа № 814/757/16

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Марич Є. В.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого - судді Скрипченка В.О.,

суддів Золотнікова О.С., Осіпова Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Дейнеги С.Є.,

представника позивача Лях Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» на постанову Миколаївського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування постанов та приписів,-

В С Т А Н О В И В:

21 квітня 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» (далі - ТОВ «Миколаївавтодор») звернулося до суду з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування постанов від 06.04.2016 р. №21/1014-1984-16, №24/1014-1987-16, 27/1014-1990-16, 29/1014-1992-16, та приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24 березня 2016 року №40, 41, 43, 45, посилаючись на те, що оскаржувані рішення відповідача є такими, що винесені з порушенням норм містобудівного законодавства та будівельних норм та за відсутності складу правопорушень з боку позивача.

Постановою Миколаївського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2016 року у задоволенні адміністративного позову ТОВ «Миколаївавтодор» було відмовлено.

Не погоджуючись із постановленим у справі судовим рішенням ТОВ «Миколаївавтодор» подало апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права та неповне з'ясування обставин справи, просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою повністю задовольнити його адміністративний позов.

Відповідач надіслав до апеляційного суду заперечення, у якому зазначив про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, пояснення на неї представника позивача Лях Н.В., вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, на підставі п. 7 Порядку №553 (перевірка достовірності даних декларацій про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, поданих до Управління від 09.03.2016 р. №1530-20-16, від 09.05,2016 р. №1535-20-16, від 09.03.2016 р. №1534-20-16, від 09.03.2016 р. №1533-20-16), відповідно до направлень від 17.03.2016 р. №247, №250, №249, №248 з 18.03.2016 р. по 24.05.11 р. Управлінням з виїздом на місце проведено позапланову перевірку на об'єктах «Капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Авангардна в м. Миколаєві», «Капітальний ремонт дороги по вул. Доктора Самойловича (об'їзна дорога) в м. Миколаєві», «Капітальний ремонт дорожнього покриття по вулиці Остапа Вишні від вул. Доктора Самойловича до вул. Степова (об'їзна дорога) в м. Миколаєві», «Капітальний ремонт дороги по пр. Корабелів в м. Миколаєві».

На виконання п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.11 р. (далі - Порядок №553), перевірка проведена у присутності головного інженеру проекту, особи, що здійснювала авторський нагляд та уповноваженої особи ТОВ «БК «ДОРЛІДЕР» Петросяна Гарника Арменаковича. Замовником будівництва об'єктів є Департамент житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради. До перевірки надано проектну документацію, розроблену ТОВ «Миколаївавтодор», під керівництвом головного інженеру проекту ОСОБА_3, кваліфікаційний сертифікат серія АР №01059 відповідно до наказу від 04.02.2015 р. №1.

За результатами перевірки Управлінням встановлені порушення позивачем норм у сфері містобудівної діяльності, на підставі чого відповідачем складені приписи №40, 41, 43, 45 з вимогою усунути виявлені порушення та винесено постанови від 06.04.2016 року №21/1014-1984-16, №24/1014-1987-16, №27/1014-1990-16, №29/1014-1992-16.

Позивач вважає вищезазначені постанови та приписи протиправними, оскільки, на його думку, ним не було порушено норм діючого містобудівного законодавства.

Відмовляючи у задоволенні позову ТОВ «Миколаївавтодор» суд першої інстанції зазначив про правомірність та обґрунтованість висновків відповідача щодо порушення позивачем містобудівного законодавства, а саме: в проектних документаціях для виконання будівельних робіт на об'єктах «Капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Авангардна в м. Миколаєві», «Капітальний ремонт дороги по вул. Доктора Самойловича (об'їзна дорога) в м. Миколаєві», «Капітальний ремонт дорожнього покриття по вулиці Остапа Вишні від вул. Доктора Самойловича до вул. Степова (об'їзна дорога) в м. Миколаєві», «Капітальний ремонт дороги по пр. Корабелів в м. Миколаєві» відсутній розділ проект організації будівництва, проектна документація з капітального ремонту не узгоджувалась з Державтоінспекцією МВС України, проектна документація розроблена без проведення інструментального обстеження та проектна документація має посилання на державні будівельні норми, не чинні на час її передачі у виробництво.

Проте, з вказаним висновком суду першої інстанції колегія суддів апеляційного суду не погоджується, враховуючи наступне.

Так, апеляційний суд погоджується з апелянтом, що відповідачем проведена перевірка на об'єктах будівництва з порушенням процедури здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, яка врегульована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи. Таким чином, Товариство з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» в розумінні понять, визначених діючим законодавством, є самостійним суб'єктом містобудування, щодо якого орган державного архітектурно-будівельного контролю мав право здійснити заходи контролю.

Відповідно до п. п. 5, 6, 9, 13 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження існування вищезазначених підстав для проведення перевірки.

Крім того, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Зміст актів перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил, складених відповідачем 24.03.2016 року, свідчить про те, що проводилась перевірка саме Департаменту житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради вул. Адмірала Макарова, 7 м. Миколаїв, 54030, а ні позивача.

Доказів фактичного повідомлення TOB «Миколаївавтодор» про проведення позапланових перевірок об'єктів будівництва за адресами, вказаними в актах перевірки, відповідачем в матеріалах справи відсутні. Перевірка проведена на об'єктах будівництва в один день, без наведення проведення часу перевірки, але слід підкреслити, що об'єкти перевірки територіально розташовані в різних місцях міста.

В зв'язку із вказаним порушенням колегія суддів констатує, що повноважний представник позивача був позбавлений права брати участь в проведенні перевірок.

Також, оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю здійснено відповідачем з порушенням п. 18,19,21 Порядку.

Так, згідно вказаного Порядку акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка об'єктів будівництва фактично була проведена з 18.03.2016 р. по 24.03.2016 р., акти перевірки складені 24.03.2016 року та отримані позивачем поштою 29.04.2016 року.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктом 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. №244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. №735) наведено, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з апелянтом, що за відсутністю факту проведення перевірки саме TOB «Миколаївавтодор» та складання акту за наслідками проведення такої перевірки, у відповідача не було підстав для складання протоколів про правопорушення від 24.03.2016 року відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор». Адже орган державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мав право складати будь які акти, протоколи, приписи та приймати рішення щодо застосування штрафних санкцій лише до суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Таким чином, перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил Товариством з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» відповідачем не проводилась, внаслідок чого у відповідача були відсутні підстави для застосування до позивача штрафних санкцій.

Разом з тим, відсутність необхідності здійснення будь яких погоджень проекту проектувальником наведена в п. 18 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженому Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 р. №45 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 березня 2012 року №122, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 1 червня 2011 р. за №651/19389 (надалі Наказ № 45), в якому зазначається, що «Проектна документація на будівництво об'єктів не потребує погодження державними органами, органами місцевого самоврядування, їх посадовими особами, юридичними особами, утвореними такими органами».

У відповідності до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

У відповідності до п. 4 Наказу №45 до складу вихідних даних на проектування входять: містобудівні умови та обмеження; завдання на проектування, що визначають обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень та властивостей об'єкта містобудування, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складаються з урахуванням містобудівних умов та обмежень, технічних умов.

З матеріалів справи вбачається, що проектантом (позивачем) виконана проектна документація на усі чотири об'єкта капітального ремонту відповідно до умов укладених договорів на виготовлення проектно-кошторисної документації. У відповідності до отриманого завдання на розробку ПКД на кожному об'єкті капітального будівництва було проведено візуальне обстеження та складені дефектні акти, затверджені замовником будівництва - Департаментом ЖКГ Миколаївської міської ради.

Так, п. 1.2 укладених договорів на виготовлення проектно-кошторисної документації передбачено, що технічні, економічні та інші вимоги по проектної документації, що є предметом Договору, викладені в завдані на проектування.

У теперішній час діючими нормативно-правовими актами передбачений порядок затвердження проектної документації.

Так, Порядок затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 р. №560.

Пунктом 4 зазначеного Порядку передбачено, що проекти будівництва, що реалізуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії (крім випадків, передбачених законодавчими актами), затверджують державні підприємства, установи та організації, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад - щодо об'єктів загальною кошторисною вартістю до 120 млн. гривень.

Затвердження проектів будівництва, що реалізуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії (крім випадків, передбачених законодавчими актами), здійснюється не пізніше ніж у тримісячний строк від дати надіслання звіту замовнику будівництва за результатами проведення експертизи у випадках, передбачених законодавством.

Судом першої інстанції не було враховано, що усі чотири проекти капітального ремонту доріг, у відповідності до п. 10 Порядку пройшли обов'язкову експертизу в частині розгляду кошторисної частини проектної документації та отримали позитивні експертні звіти. В іншої частині розроблені проекти не підлягають обов'язковій експертизі, оскільки об'єкт капітального ремонту віднесений до III категорії складності.

При цьому експертна організація визнала належним та допустимим в даному випадку саме складання дефектного акту для визначення кошторисної вартості робіт. Копії експертних звітів від 09.07.2015 року, від 26.10.2015 року, від 06.11.2015 року, від 16.11.2015 року додані до матеріалів справи.

У відповідності до п. 12 Порядку замовником експертизи є замовник будівництва, в даному випадку - Департамент ЖКГ Миколаївської міської ради. Таким чином, і будь які необхідні погодження проекту у можливих випадках, визначених вимогами діючого законодавства, повинен здійснювати саме замовник будівництва.

До того ж, апелянт обґрунтовано звертає увагу й на те, що умови договорів, укладених на розроблення проектної документації, не передбачають обов'язок позивача/проектувальника бути замовником проведення експертизи та будь яких погоджень.

Вирішуючи питання обґрунтованості висновків відповідача про неправомірність розроблення проектної документації без проведення інструментального обстеження Об'єктів №№1-4 колегія суддів виходить з того, що п. 4.1 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» встановлено, що не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об'єктів - без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об'єктів. Водночас, абз. 3 пункту 4.1 встановлено виключення з цього правила: «Зазначене обмеження не стосується проектної документації, розробленої на реконструкцію або капітальний ремонт існуючого об'єкта, яка не передбачає зміну його конструктивної системи, додаткові навантаження на підвалини та основи або розробленої на частину існуючого об'єкта (квартиру, окреме приміщення громадського призначення тощо).

Відповідно до примітки до п. 4.6 ДБН А.2.2-3:2014 «При капітальному ремонті об'єктів допускається здійснювати проектування в одну стадію робочий проект - РП».

П. 8.1, 8.4 ДБН А.2.2-3:2014 наведено, що РП розробляється для технічно нескладних об'єктів будівництва. Склад та зміст розділів РП з капітального ремонту об'єктів, наведених у додатках Д та Е, може зменшуватись залежно від технічної та технологічної складності робіт.

В окремих обґрунтованих випадках при виконанні будівельних робіт з капітального ремонту, пов'язаних виключно з експлуатаційних показників, введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва, допускається розроблення лише дефектного акта, у якому визначаються фізичні обсяги робіт та умови їх виконання, а також складається кошторисна документація.

Як наведено вище, правомірність складання дефектного акту була підтверджена під час проведення експертизи проектно-кошторисної частини проекту.

TOB «Миколаївавтодор» за завданням замовника будівництва Департаменту ЖКГ Миколаївської міської ради створено проектну документацію на капітальний ремонт доріг, яка є одностадійним робочим проектом, склад та зміст розділів якого відповідно до наведених норм ДБН А.2.2-3:2014 може зменшуватись залежно від технічної та технологічної складності робіт.

При цьому апелянт обґрунтовано наполягає на тому, що роботи, передбачені робочими проектами з капітального ремонту доріг, передбачають лише поліпшення експлуатаційних показників покриття, є технічно нескладними, а тому проектна документація на усі чотири об'єкта створена за завданням замовника будівництва у спрощеному вигляді. Об'єкти, щодо яких проводилася розробка проектної документації по коду фінансування (КТКВ 170703, КЕКВ 3132), також відносяться до об'єктів капітального ремонту, на яких передбачено виключно поліпшення експлуатаційних показників введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва.

Вирішуючи питання обґрунтованості висновків відповідача щодо протиправності відсутності в складі проектної документації розділів організації будівництва, колегія суддів погоджується з апелянтом, що п. 10 Порядку розроблення проектної документації на будівництво, затвердженої Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 р. №45, встановлено, що склад та зміст проектної документації об'єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.

Діючи нормативно-правові акти не містять імперативних вимог щодо наявності проекту організації будівництва у складі проектної документації на капітальний ремонт лінійного об'єкта інженерно-транспортної інфраструктури.

Так, Додаток Д (довідковий) до ДБН А.2.2-3:2014 у п. 4.6 (Організація будівництва) передбачає, що склад, обсяг та зміст проектної документації розділу встановлюється відповідно до вимог та рекомендацій ДБН А.3.1-5.

У преамбулі до ДБН А.3.1-5-2009 встановлено обсяги їх застосування, а саме: «Ці норми встановлюють загальні вимоги до організації будівельного виробництва під час нового будівництва, реконструкції існуючих будівель і споруд, технічного переоснащення діючих підприємств об'єктів будь-якого призначення. Вимоги цих норм не поширюються на організацію будівельного виробництва під час здійснення капітального ремонту та реставрації існуючих будівель і споруд.

Таким чином, склад та форми основаних документів проекту організації будівництва регламентуються рекомендованими додатками Д, Е до ДБН А.3.1-5-2009, норми яких не поширюються на організацію будівельного виробництва під час здійснення капітального ремонту та реставрації існуючих будівель і споруд.

Вирішуючи питання обґрунтованості оскаржуваних приписів колегія суддів виходить з того, що вказаними приписами відповідач вимагає усунути порушення містобудівного законодавства шляхом приведення проектної документації на Об'єкти №1-4 відповідно до вимог містобудівного законодавства, вихідних даних у визначеному законом порядку. Проте, зазначені приписи не містять вказівок щодо порядку їх виконання, є неточними, та не відповідають ст. 41 Закону країни «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. № 553.

Так, відповідно до зазначених норм діючого законодавства, припис є конкретною вимогою посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень містобудівного законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Оскаржувані приписи не містять жодної конкретної вимоги, сформульовані некоректно, без посилань на норми чинного законодавства, відповідно до яких позивач має їх виконати.

Приписи містять вимогу привести проектну документацію до вимог вихідних даних, проте посилань на порушення позивачем вимог вихідних даних при проектуванні Об'єктів №1-4 в документах, складених Управлінням за результатами перевірки, не зазначено.

Судом першої інстанції також не було враховано, що на виконання ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Об'єкти №1-4 прийняті до експлуатації згідно з деклараціями про готовність до експлуатації об'єктів, які належать до І-III категорії складності, зареєстрованими Управлінням, а саме: Об'єкт №1 від 11.03.2016 р. №МК 11; Об'єкт №2 від 11.03.2016 р. №МК 05; Об'єкт №3 від 11.03.2016 р. №МК 78; Об'єкт №4 від 11.03.2016 № МК 97.

У теперішній час Об'єкти №1-4 експлуатуються і внесення будь-яких змін до проектної документації після прийняття об'єктів до експлуатації має наслідком виконання будівельних робіт у відповідності до внесених змін з відповідним оформленням замовником права на виконання таких робіт.

Виходячи з вищевикладеного колегія суддів знаходить обґрунтованим довід апеляційної скарги про те, що вимоги відповідача, викладені в оскаржуваних приписах, виданих TOB «Миколаївавтодор», створюють юридичні наслідки не тільки для проектувальника, але й для інших суб'єктів містобудування.

У зв'язку з цим дії та рішення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області щодо притягнення позивача до фінансової відповідальності за порушення містобудівного законодавства не є правомірними і не ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права.

Відповідно до вимог ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, свою позицію не довів та не обґрунтував. Натомість позивач довів протиправність прийнятих відповідачем постанов та приписів.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення позову ТОВ «Миколаївавтодор».

Відповідно до ст. 202 КАС України підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Суд першої інстанції не правильно встановив обставини справи та допустив порушення норм матеріального права при вирішенні справи, а наведені в апеляційній скарзі доводи спростовують правильність висновків суду.

Відтак, апеляційна скарга ТОВ «Миколаївавтодор» підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 184, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 254 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» задовольнити повністю, а постанову Миколаївського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2016 року скасувати та прийняти нову постанову суду, якою адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати постанови, винесені Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» 06 квітня 2016 року №21/1014-1984-16, №24/1014-1987-16, №27/1014-1990-16, №29/1014-1992-16.

Визнати протиправними та скасувати приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, видані Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на ім'я Товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» 24 березня 2016 року №40, 41, 43, 45.

Відшкодувати судові витрати Товариству з обмеженою відповідальністю «Миколаївавтодор» у сумі 27201,4 грн. (двадцять сім тисяч двісті одна грн. 40 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складення рішення апеляційного суду в повному обсязі.

Головуючий В.О.Скрипченко

Суддя О.С.Золотніков

Суддя Ю.В.Осіпов