Справа № 303/5430/16-а
Суддя: Пак М. М.
Дата ухвалення: 2017-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 303/5430/16-а
№ 2-а/303/20/17
ПОСТАНОВА

Іменем України

01 лютого 2017 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі : головуючого - судді Пак М.М.

секретар судових засідань Тромпак В.В.

сторони по справі : представники позивача ОСОБА_2, ОСОБА_3

представник відповідача

виконавчого комітету Ужгородської міської ради Пекар В.В.

представники третіх осіб: Боршовський О.І.,

Гашпар Я.В.,

Зотова О.С.,

Попович Ш.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Мукачево адміністративний позов ОСОБА_9 до виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області, треті особи: Ужгородська міська рада Закарпатської області, Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Закарпатської області, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, відділ державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача - Мукачівська місцева прокуратура в Закарпатській області про визнання незаконним та скасування Рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року за № 277 та Наказу відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19 вересня 2016 року за №8,-

в с т а н о в и в:

Позивач - ОСОБА_9 звернувся до суду з адміністративним позовом до виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області, треті особи: Ужгородська міська рада Закарпатської області, Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Закарпатської області, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання незаконним та скасування Рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року за № 277 та Наказу відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19 вересня 2016 року за №8.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 29 вересня 2016 року в якості третьої особи залучено у справі - відділ державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 24 листопада 2016 року у вищевказаній справі залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача - Мукачівську місцеву прокуратуру в Закарпатській області.

Позовні вимоги мотивує тим, що відповідно до пункту 1 Рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року № 277 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки м.Ужгород, поз.1", скасовано Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки АДРЕСА_2 від 26 серпня 2015 року №136/20-16/201, які видані Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Закарпатської області, яке у свою чергу являється структурним підрозділом Ужгородської міської ради Закарпатської області. Виконавчий комітет Ужгородської міської ради Закарпатської області своє рішення

-2-

мотивує тим, що існують невідповідності виданих містобудівельних умов та обмежень забудови земельної ділянки, яка знаходиться у АДРЕСА_2, кадастровий номер НОМЕР_1, генеральному плану м.Ужгород, затвердженому рішенням ХХІІІХ сесії Ужгородської міської ради ІV скликання №313 від 04 червня 2004 року, який діяв на момент видачі містобудівних умов, та згідно з яким передбачено розміщення зелених насаджень загального користування, пішохідної зони, чаші декоративного басейну та відсутністю відомостей в міській раді щодо узгодження діяльності всіх учасників будівництва на земельній ділянці. Він (ОСОБА_9.) вважає рішення № 277 незаконним та необгрунтованим та таким, що порушує його права та охоронювані законом інтереси. Так, відповідно до Державного акту про право власності на земельну ділянку від 17 лютого 2010 року, який виданий Ужгородською міською радою, зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі №82, він (ОСОБА_9.) володіє, розпоряджається та користується на праві приватної власності земельною ділянкою, площа якої складає 0,20 га., цільове призначення якої - для комерційної діяльності. У свою чергу право позивача на дану земельну ділянку оспорювалось, однак згідно Рішення Господарського суду Закарпатської області у господарській справі №5008/1475/2011 від 28 квітня 2014 року за позовом прокурора м.Ужгород в інтересах держави в особі Закарпатської обласної ради, Закарпатського обласного українського музично-драматичного театру до Ужгородської міської ради, фізичної особи - підприємця ОСОБА_9 про скасування п.1 рішення Ужгородської міської ради від 16 липня 2009 року №1181 "Про перелік земельних ділянок, які підлягають продажу шляхом аукціону", зокрема у частині затвердження для продажу у власність шляхом аукціону земельної ділянки площею 0,2 га. у АДРЕСА_2, скасування рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 23 вересня 2009 року №266 "Про проведення аукціону з продажу земельних ділянок несільськогосподарського призначення" у частині затвердження стартової ціни земельної ділянки площею 0,20 га., у АДРЕСА_2, яка підлягає продажу у власність шляхом аукціону, визнання недійсним аукціону з продажу земельної ділянки площею 0,20 га. в АДРЕСА_2, визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,20 га. в АДРЕСА_2 від 26 жовтня 2009 року у позові було відмовлено. Вказане рішення набуло законної сили, оскільки було залишене без змін Постановою Львівського апеляційного господарського суду від 08 липня 2014 року та Постановою Вищого Господарського Суду України від 12 листопада 2015 року. Реалізовуючи своє право власності на користування земельною ділянкою, маючи на меті звести на ній будівлю з офісними приміщеннями із підземним паркінгом на 40 машиномісць, позивач звернувся до Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Закарпатської області з заявою про видачу Містобудівних умов та обмежень, надавши при цьому пакет необхідних документів. Враховуючи Містобудівні умови та обмеження, було розроблено проектну документацію за проектом "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць в АДРЕСА_2", яка згідно Експертного звіту №07-1285-16 щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності, об'єкту будівництва, що виготовлений ДП "Укрдержбудекспертиза" у Закарпатській області 19 липня 2016 року, виконана належним чином з врахуванням існуючих державних будівельних норм. На даний час Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт, будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць, яку подав він (ОСОБА_9). Таким чином, на даний час рішення про надання йому містобудівельних умов та обмежень, яке за своєю юридичною природою є актом одноразового застосування, вичерпало свою дію фактом свого виконання. Так, Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Закарпатської області являється структурним підрозділом органу місцевого самоврядування, в даному випадку Ужгородської міської ради Закарпатської області, відтак його неможливо розглядати як самостійний суб'єкт владних повноважень, а тільки як структурну одиницю такого. Тому в даному випадку має місцем скасування акту індивідуальної дії тим самим органом, що його видав, оскільки виконавчий комітет Ужгородської міської ради Закарпатської області наділений владними повноваженнями скасовувати акти, тільки підпорядкованих йому відділів, управлінь, інших виконавчих органів, а також їх посадових осіб згідно вимог п.3 ч.2 ст.52 Закону України "Про місцеве самоврядування". Тому на підставі вищенаведеного він ОСОБА_9 звертається до суду та просить визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року №277 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки м.Ужгород, поз.1".

23 вересня 2016 року на адресу Мукачівського міськрайонного суду від ОСОБА_9, надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій просить залучити до участі у адміністративний справі в якості третьої особи - відділ державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області та скасувати Наказ відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради

-3-

Закарпатської області від 19 вересня 2016 року №8 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт ЗК №77, виданий у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_2".

Позивач - ОСОБА_9 в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представники позивача ОСОБА_9 - ОСОБА_3, ОСОБА_2 в судовому засіданні збільшені позовні вимоги свого довірителя ОСОБА_9 підтримали в повному обсязі та просили суд їх задоволити з наведених у адміністративному позові підстав.

Відповідач - представник виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області Пекар В.І. в судовому засіданні збільшені позовні вимоги не визнав, просив суд в їх задоволенні відмовити. В обгрунтування свого не визнання адміністративного позову Пекар В.І. подав письмові заперечення, які мотивує тим, що рішенням виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 02 вересня 2016 року за №277 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки в АДРЕСА_2" - скасовано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки АДРЕСА_2 від 26 серпня 2015 року №136/20-16/2015. Згідно Генерального плану міста Ужгород, затвердженого рішенням сесії Ужгородської міської ради №313 від 04 червня 2004 року, на земельній ділянці АДРЕСА_2, знаходяться зелені насадження загального користування, пішохідна зона та чаша декоративного басейну. Як вбачається з містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, які є предметом спору, будівництво офісних приміщень АДРЕСА_2, в межах населених пунктів буде здійснюватись на землях житлової та громадської забудови. У свою чергу зміни до Генерального плану м.Ужгорода затверджених рішенням сесії Ужгородської міської ради №313 від 04 червня 2004 року, стосовно зміни цільового призначення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 з земель рекреаційного призначення на землі житлової та громадської забудови - не вносились. Так, підставою для прийняття рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 02 вересня 2016 року №277 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки в АДРЕСА_2", було те, що спірні містобудівні умови і обмеження земельної ділянки від 26 серпня 2015 року №136/20-16/2015, видавалися всупереч містобудівній документації. Разом з тим, рішенням Ужгородської міської ради від 18 жовтня 2016 року за №409, розпочато розроблення містобудівної документації - детальний план території біля Закарпатського обласного державного музично-драматичного театру, обмеженої вул.Л.Толстого та Київською Набережною, і після закінчення цієї процедури виконавчий комітет Ужгородської міської ради може повернутись до розгляду питання про видачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за кадастровим НОМЕР_1. Також у своїх запереченнях Пекар В.І. зазначає, що виконавчий комітет міської ради, здійснює безпосередні повноваження щодо вирішення питань місцевого значення, зокрема, щодо надання відповідно до Закону містобудівних умов і обмежень, а містобудівні умови та обмеження від 26 серпня 2015 року №136/20-16/2015 затверджено в.о. начальника управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, тобто керівником виконавчого органу Ужгородської міської ради. Тобто, у виконавчого комітету Ужгородської міської ради були наявні всі повноваження скасувати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки в АДРЕСА_2 від 26 серпня 2015 року № 136/20-16-2015 до моменту вчинення позивачем всіх дій, спрямованих на його виконання, тобто до завершення будівництва об'єкта.

Третя особа - представник Ужгородської міської ради Закарпатської області в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Третя особа - представник управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Закарпатської області Боршовський О.І. в судовому засіданні адміністративний позов не визнав, та пояснив суду, що відповідно до статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", - наміри забудовника не відповідають містобудівним умовам. Також, наголосив, що згідно генерального плану м.Ужгорода від 2004 року, на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 знаходяться зелені насадження загального користування, пішохідна зона.

Третя особа - представник Державної архітектурно - будівельної інспекції у Закарпатській області Гашпар Я.В. в судовому засіданні, щодо адміністративного позову ОСОБА_9 пояснила, що управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, у зв'язку з поданням в передбаченому законодавством порядку та відсутністю підстав для повернення на доопрацювання, внесено дані до Єдиного реєстру та зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт з "Будівництва офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_2" за №ЗК77. На даному об'єкті перевірки посадовими особами Управління не проводились, відповідно підстави для скасування вказаної декларації були відсутні. У зв'язку з переходом з 09 вересня 2016 року повноважень по здійсненню державного архітектурно - будівельного контролю на території Ужгородської міської ради, згідно Акту приймання-передавання документів від 09 вересня 2016

-4-

року № 34 та опису до цього акту, оригінал декларації про початок виконання будівельних робіт з "Будівництва офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_2" за №ЗК77 передано до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради. Так, 19 вересня 2016 року, Відділом видано Наказ № 8 про скасування реєстрації вищевказаної декларації. Порядок скасування реєстрації декларації про початок виконання підготовчих/будівельних робіт, чітко регламентований Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2016 року за № 466. Вищевказаними нормативно-правовими актами встановлено вичерпний перелік підстав для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, однак зі змісту виданого відділом державного архітектурно - будівельного контролю Ужгородської міської ради Наказу №8 від 19 вересня 2016 року вбачається, що жодна з підстав вказаних у Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, під час скасування реєстрації декларації встановлена не була, перевірки з метою виявлення порушень містобудівного законодавства не проводились, а тому незрозуміло з яких підстав декларація була скасована. Так, підставою для скасування реєстрації в наказі, зазначено рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 02 вересня 2016 року за № 277, яким скасовано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки в АДРЕСА_2 від 26 серпня 2015 року №136/20-16/2015. З цього приводу також зазначає, що скасування містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки згідно Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного нагляду, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 належить до компетенції органу державного архітектурно-будівельного нагляду, однак виконавчим комітетом Ужгородської міської ради до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України надіслано лист від 02 вересня 2016 року №03-09/396, в якому вже було зазначено про скасування рішення №277 від 02 вересня 2016 року містобудівних умов та обмежень, тим самим позбавивши права Управління на проведення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду та в межах наданих законодавством повноважень, встановлення підстав для зупинення дії чи скасування рішення відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури Ужгородської міської ради. Отже, підстав скасування рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року №277 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки м.Ужгород, поз.1" - не має.

Третя особа - представник відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області Зотова О.С., вважає, що в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_9 необхідно відмовити, підтримала заперечення представника виконавчого комітету Ужгородської міської ради. Також зазначила, що забудова повинна здійснюватися відповідно до генерального плану, іншої містобудівної документації з дотриманням будівельних норм, а у свою чергу, документи які є у позивача даним нормам не відповідають.

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача - представник Мукачівської місцевої прокуратури Попович Ш.О. в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_9 просив відмовити. Підтримав думку представника виконавчого комітету Ужгородської міської ради, та пояснив, що забудова будівлі з офісними приміщеннями та із підземним паркінгом на 40 машиномісць не буде співпадати з Генеральним планом м.Ужгород, оскільки на даній земельній ділянці, знаходяться зелені насадження, які є загального користування.

Заслухавши думки учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд виходить із наступних обставин.

Судом встановлено, що відповідно до копії Державного акту зареєстрованого в реєстрі за №82 та виданого на підставі Договору купівлі-продажу №2597 від 26 жовтня 2009 року, ОСОБА_9, є власником земельної ділянки площею 0,2000 га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_2, цільове призначення якої - для комерційної діяльності. Кадастровий номер земельної ділянки - НОМЕР_1 (а.с.7).

26 серпня 2015 року, Управлінням містобудування та архітектури при виконавчому комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області, ОСОБА_9 видано Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для будівництва офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.9).

Відповідно до Експертного звіту Державного підприємства спеціалізованої державної експертної організаційно-центральної служби Української державної будівельної експертизи" щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності, довговічності об'єкту будівництва від 19 липня 2016 року за № 07-1285-16, за результатами розгляду проектних матеріалів "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць в АДРЕСА_2", де категорія будівництва - ІІІ, а замовником є - ОСОБА_9, та зняття зауважень, відповідальним експертом ОСОБА_11

-5-

встановлено, що зазначена документація розроблена з дотриманням вимог до міцності, надійності. Довговічності об'єкту будівництва і має відповідні технічні показники (а.с.31-37).

Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області видано Декларацію про початок виконання будівельних робіт "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць (а.с.33-37).

02 вересня 2016 року, виконавчим комітетом Ужгородської міської ради винесено рішення за №277, яким вирішено скасувати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки АДРЕСА_2 від 26 серпня 2015 року № 136/20-16/2015 (а.с.8).

Відповідно до копії рішення Господарського суду Закарпатської області від 28 квітня 2014 року, по справі за позовною заявою прокурора міста Ужгород, в інтересах держави в особі Ужгородської обласної ради та Закарпатського обласного українського музично-драматичного театру м.Ужгород до Ужгородської міської ради м.Ужгород, фізичної особи підприємця ОСОБА_9, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Головне управління держкомзему у Закарпатській області м.Ужгород про скасування пункту 1 рішення Ужгородської міської ради від 16 липня 2009 року №1181 "Про перелік земельних ділянок, які підлягають продажу шляхом аукціону", зокрема, у частині затвердження для продажу у власність шляхом аукціону земельної ділянки площею 0,20 га., у АДРЕСА_2; скасування пункту 1 рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 23 вересня 2009 року №266 "Про проведення аукціону з продажу земельних ділянок несільськогосподарського призначення" у частині затвердження стартової ціни земельної ділянки площею 0,20 га., у АДРЕСА_2, яка підлягає продажу у власність шляхом аукціону; визнання недійсним аукціону з продажу земельної ділянки площею 0,20 га в АДРЕСА_2; визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,20 га в АДРЕСА_2 від 26 жовтня 2009 року, суд вирішив: "У задоволенні позову відмовити" (а.с.11-16).

Постановою Львівського апеляційного господарського суду від 08 липня 2014 року по вищевказаній справі, рішення господарського суду Закарпатської області від 28 квітня 2014 року у справі №5008/1745/2011 - залишено без змін, апеляційну скаргу прокурора Закарпатської області №389/366 вих.-14 від 15 травня 2014 року без задоволення (а.с.17-22).

В подальшому Вищим господарським судом 12 листопада 2015 року винесено Постанову, якою касаційну скаргу Закарпатської обласної ради - залишено без задоволення. Постанову від 08 липня 2014 року Львівського апеляційного господарського суду у справі № 5008/1745/2011 господарського суду Закарпатської області - залишено без змін (а.с.23-30).

Відповідно до копії Рішення №409 Ужгородської міської ради VIII сесії VII скликання від 18 жовтня 2016 року "Про розроблення містобудівної документації", міська рада вирішила: з метою визначення планувальної організації та розвитку території розробити детальний план території біля Закарпатського обласного державного українського музично-драматичного театру, обмеженої вул.Л.Толстого та Київською набережною. Замовнику (виконавчий комітет міської ради) організувати розроблення містобудівної документації у порядку, визначеному Наказом Мінрегіонбуду 16 листопада 2011 року № 290, забезпечити проведення громадських слухань та подати документацію на затвердження міською радою.

З пункту 1 Наказу за № 8 виданого відділом Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 19 вересня 2016 року "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, вбачається, що наказано, скасувати реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт ЗК №77, виданий у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_2".

Згідно статті 19 Конституції України правовий порядок в України грунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 1 Земельного кодексу України, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Використання власності на землю не може завдавати шкоди правам і свободам громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Нормою частини 1 статті 3 Земельного кодексу України встановлено, що земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 2 статті 4 цього Кодексу встановлено, що завданням земельного законодавства є регулювання земельних відносин з метою забезпечення права на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави, раціонального використання та охорони земель.

-6-

Статтею 5 Земельного кодексу України, встановлено, що земельне законодавство базується на таких принципах: а) поєднання особливостей використання землі як територіального базису, природного ресурсу і основного засобу виробництва; б) забезпечення рівності права власності на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави; в) невтручання держави в здійснення громадянами, юридичними особами та територіальними громадами своїх прав щодо володіння, користування і розпорядження землею, крім випадків, передбачених законом; г) забезпечення раціонального використання та охорони земель; ґ) забезпечення гарантій прав на землю; д) пріоритету вимог екологічної безпеки.

Так, нормою статті 78 Земельного кодексу України встановлено, що право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них. Земля в Україні може перебувати у приватній, комунальній та державній власності.

У свою чергу Цивільним кодексом України передбачено, що власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням (стаття 375 цього Кодексу).

Так, частиною 1 статті 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до статті 140 Конституції України, місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об'єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Особливості здійснення місцевого самоврядування в містах Києві та Севастополі визначаються окремими законами України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, є районні та обласні ради. Питання організації управління районами в містах належить до компетенції міських рад.

Статтею 144 Конституції України встановлено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов'язковими до виконання на відповідній території. Рішення органів місцевого самоврядування з мотивів їх невідповідності Конституції чи законам України зупиняються у встановленому законом порядку з одночасним зверненням до суду.

Так, відповідно до статті 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", виконавчі органи рад - органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами, а в статті 5 цього Закону визначено, що система місцевого самоврядування включає зокрема ... виконавчі органи сільської, селищної, міської ради.

Нормами частин 1 та 2 статті 11 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи, що також зазначено і в рішенні Конституційного Суду України від 09.02.2000 року N 1-рп/2000. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

В пункті 15 статті 26 цього Закону зазначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішує питання про скасування актів виконавчих органів ради, які не відповідають Конституції чи законам України, іншим актам законодавства, рішенням відповідної ради, прийнятим у межах її повноважень.

Відповідно до пунктів 34, 41, 42 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування", виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішує питання відповідно до закону питань регулювання земельних відносин; прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами; затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації;

Частиною 1 статті 73 Закону України "Про місцеве самоврядування" встановлено, що акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської,

-7-

селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

16 квітня 2009 року Конституційним судом України винесено рішення за №7-рп/209 у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", в якому в пункті 5 вказано, що органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами. Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб'єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є "гарантією стабільності суспільних відносин" між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп у справі щодо несумісності депутатського мандата.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до пункту 2 статті 1 даного Закону визначено, що генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту; містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією;

Відповідно до частини 1 статті 6 Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності", управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Частиною 3 статті 6 Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Статтею 26 даного Закону встановлено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва. Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

-8-

Постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13 квітня 2011 р. "Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 3 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, надання (отримання, реєстрація), повернення (відмова у видачі) чи анулювання (скасування реєстрації) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Повноваження Держархбудінспекції здійснюються її апаратом. При цьому реєстрація (повернення, скасування реєстрації) декларацій щодо об'єктів, які розміщено на території кількох адміністративно-територіальних одиниць та вплив (відповідно до проектної документації) від діяльності яких після прийняття в експлуатацію буде поширюватися на дві і більше адміністративно-територіальні одиниці, здійснюється апаратом Держархбудінспекції, а щодо інших об'єктів - її територіальними органами за місцезнаходженням таких об'єктів.

Пунктом 4 даного Порядку визначено, що підготовчі роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до органу державного архітектурно-будівельного контролю, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання підготовчих робіт у разі винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Відповідно до пункту 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданих ним повідомленні, декларації, за виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Нормою пункту 22 даного Порядку визначено, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику протягом одного робочого дня з дня такого виявлення. Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у зареєстрованій декларації або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх до реєстру шляхом подання особисто або надсилання до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом з описом вкладення заяви за формою згідно з додатком 8 до цього Порядку, декларації, в якій виявлено технічну помилку або недостовірні дані, в одному примірнику та декларації, в якій враховано зміни, за формою згідно з додатками 4 і 5 до цього Порядку у двох примірниках.

Пунктом 24 Порядку, встановлено, що Декларацію може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю, який її зареєстрував у разі: 1) подання замовником заяви про скасування декларації; 2) отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України за №698 від 19 серпня 2015 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, який визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

Так, відповідно до пункту 3 даного Порядку, основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують

-9-

прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Пунктом 15 вищевказаного Порядку, встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції. Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об'єкт нагляду. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання об'єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього; 2) перевірка виконання об'єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду; 3) обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об'єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності; 4) письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки; 5) виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об'єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до абзацу 2 пункту 16 Порядку, під час проведення позапланової перевірки з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

З частини 1 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси, а частиною 1 статті 11 цього Кодексу встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Нормою частини 1 статті 69 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

В статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено норми, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З пункту 1 частини 2 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування.

Судом знайдено підставність задоволення позовних вимог ОСОБА_9 про визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року за №277 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки АДРЕСА_2" та скасування Наказу відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19 вересня 2016 року №8 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" ЗК №77 виданий у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_2", оскільки позивач ОСОБА_9, на підставі Державного акту про право власності на земельну ділянку від 17 лютого 2010 року, виданого Ужгородською міською радою, зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, Договорів оренди землі № 82, є власником земельної ділянки площею 0,20 га., цільове призначення якої - для комерційної діяльності. 26 серпня 2015 року, ОСОБА_9 видано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2, для будівництва офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць, в якому у пункті 8 зазначено, що при видачі даних умов Управління містобудування та архітектури посилалося на: генеральний план населеного пункту, план зонування, детальний план території та рішення про їх затвердження - генплан м.Ужгорода, затверджений ХХІХ сесією Ужгородської міської ради IV скликання №313 від 04 червня 2004 року. 19 липня 2016 року, відповідальним експертом з питань забезпечення механічного опору та стійкості ОСОБА_11 надано Експертний звіт щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності, довговічності об'єкту будівництва за проектом "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць в АДРЕСА_2", яким встановлено, що за результатами розгляду проектних матеріалів та зняття зауважень - зазначена документація розроблена з дотриманням вимог до міцності, надійності, довговічності об'єкту будівництва і має відповідні технічні показники.

-10-

Так, позивачем доведено в судовому засіданні, що ним виконано всі вимоги передбачені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, а відповідачем, у свою чергу, в судовому засіданні, у підтвердження того, що під час видачі ОСОБА_9 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, не додано докази по справі, а саме: що у Генеральний план м.Ужгорода були внесені зміни, які у свою чергу були затверджені рішенням сесії Ужгородської міської ради №313 від 04 червня 2004 року, та містобудівну документацію, що у свою чергу стало підставою для скасування рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року за № 277.

На підставі вищенаведеного, повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, суд приходить до висновку, що адміністративний позов ОСОБА_9 про визнання незаконним та скасування Рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року за № 277 та Наказу відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19 вересня 2016 року за №8 - підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 18, 71, 99, 102, 158 - 163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Конституцією України, ст.ст.1, 3, 4, 5, 78 Земельного кодексу України, ст.ст.1, 11, 26, 73 Закону України "Про місцеве самоврядування", Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", суд, -

п о с т а н о в и в :

Збільшені позовні вимоги ОСОБА_9 про визнання незаконним та скасування Рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року за № 277 та Наказу відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19 вересня 2016 року за №8 - задоволити.

Визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 02 вересня 2016 року за №277 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки АДРЕСА_2".

Скасувати Наказ відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області від 19 вересня 2016 року №8 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" ЗК №77 виданий у серпні 2016 року на "Будівництво офісних приміщень з підземним паркінгом на 40 машиномісць по АДРЕСА_2".

Стягнути з виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської обалсті, м.Ужгород, вул.Поштова,3, Закарпатської області на користь ОСОБА_9, мешканця: АДРЕСА_1 сплачений судовий збір в розмірі 1102 (одна тисяча сто дві) гривні 40 копійок.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий М.М.Пак