Справа № 815/3235/16
Суддя: Бутенко А. В.
Дата ухвалення: 2017-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/3235/16
У Х В А Л А

09 лютого 2017 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Бутенко А.В., за участю секретаря Філімоннко А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання відповідача та представника 3-ї особи про залишення позовної заяви без розгляду за адміністративним позовом ОСОБА_1 до державного нотаріусу Шостої Одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 про визнання протиправними дій щодо реєстрації права власності та скасування рішення про державну реєстрацію права власності від 03.12.2013 року № 13891184, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Державного нотаріуса Шостої Одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та скасування рішення про державну реєстрацію від 03.12.2013 №13891184.

У позові просить суд визнати протиправними дії державного нотаріуса Шостої Одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_2 щодо реєстрації права власності за ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 та скасувати рішення про державну реєстрацію від 03.12.2013 №13891184 права власності на квартиру АДРЕСА_1, прийняте реєстратором державним нотаріусом Шостої Одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_2

Також, до позову додана заява про поновлення строку звернення до суду, в якій позивач просить поновити процесуальний строк звернення до суду. У заяві причини поважності пропуску строку звернення до суду обгрунтовані тим, що вперше вона звернулась із таким позовом до суду 06.03.2015 року, проте ухвалою від 11.06.2015 року по справі № 815/1474/15, адміністративний позов залишено без розгляду у зв'язку з пропуском строку звернення до суду.

Ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 09.09.2015 року ухвалу залишено без змін.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 14.04.2016 року, ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 11.06.2015 року та ухвалу Одеського апеляційного адміністративного суду від 09.09.2015 року залишено без змін.

Позивач вважає, що нею пропущено строк звернення до суду з поважних причин, вважаючи дату ухвали Вищого адміністративного суду України від 14.04.2016 року, а також зведене кримінальне провадження № 0012885.

Ухвалою від 04.01.2017 року, після скасування Одеським апеляційним адміністративним судом ухвали про відмову у відкритті провадження по справі від 07.07.2016 року та ухвали про повернення адміністративного позову від 13.10.2016 року, судом продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви.

11.01.2017 року ОСОБА_1 вдруге подано адміністративний позов та таку саму заяву про поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою від 04.01.2017 року відкрито провадження по адміністративній справі, але питання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду не вирішено та ухвалою від 17.01.2017 року задоволено заяву про самовідвід.

Ухвалою від 20.01.2017 року справу прийнято до свого провадження.

В судове засідання, призначене на 09.02.2017 року зявились позивач та представник третьої особи. Відповідач до судового засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином та своєчасно, про причини неявки суд не повідомляв, тому, на підставі ч. 4 ст. 128 КАС України суд вирішив провести судове засідання за відсутності представника відповідача.

До судового засідання відповідач та представник третьої особи надали суду заперечення на адміністративний позов, відповідно до яких, просять залишити позовну заяву без розгляду, оскільки позивачем пропущений строк звернення до суду з вказаним позовом.

Представник третьої особи в судовому засіданні підтримав заявлене клопотання.

Позивач заперечувала та крім викладеного у заяві про поновлення строку звернення до суду пояснила, що про зазначене порушення дізналась з листа Міністерства Юстиції України, датованого 04.09.2014 року, надісланого на її адресу поштою, тому, вперше звернулась до суду у шестимісячний строк з моменту, коли дізналась про порушення своїх прав.

Однак, суд не погоджується з такими обґрунтуваннями поважності пропуску строку звернення до суду з огляду на наступні обставини.

В судовому засіданні при розгляді цього питання встановлено, що ухвалою суду від 11.06.2015 року по справі № 815/1474/15, залишеною без змін ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 09.09.2015 року, адміністративний позов ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Шостої Одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та скасування рішення про державну реєстрацію права власності від 03.12.2013 року №13891184 - залишено без розгляду, у зв'язку з пропуском строку звернення до суду.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 14.04.2016 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 11 червня 2015 року та ухвалу Одеського апеляційного адміністративного суду від 9 вересня 2015 року у справі залишено без змін.

Таким чином, судом остаточно розглянуто зазначене питання та підтверджено правомірність залишення адміністративного позову без розгляду з того самого спору і між тими самими сторонами.

Так, судом вже було встановлено, що позивач дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів при посвідченні договору купівлі продажу від 03.12.2013 за реєстровим номером №4-3171, проте звернулась до суду, лише у березні 2015 року.

У договорі вказано, що сторони підтверджують, що вказаний договір вчиняється за відсутністю впливу тяжких обставин, що спонукають вчинити даний договір на вкрай невігидних умовах та він не є фіктивним та удаваним і відповідає дійсним намірам сторін створити для себе юридичні наслідки. 03 грудня 2013 року ОСОБА_1та ОСОБА_3 договір купівлі продажу був прочитаний нотаріусом Шостої Одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_2, уголос з одночасним усним перекладом тексту з української мови на російську мову, та підписаний сторонами, що підтверджується у вказаному договорі.

Крім того, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 03 березня 2014 року зверталась до Приморського РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області із заявою про визнання її потерпілою, так як невстановлена особа, шляхом шахрайства підштовхнула її підписати договір куплі продажу її квартири, що підтверджується постановою слідчого СВ Приморського РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області.

Також, судом встановлено, що 24 квітня 2014 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Приморського районного суду м. Одеси до ОСОБА_3, третя особа Шоста Одеська державна нотаріальна контора про визнання договору купівлі продажу квартири, укладеного 03.12.2013 між нею та ОСОБА_3, та посвідченого державним нотаріусом ОСОБА_2 - нікчемним правочином.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Таким чином, заява ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду із посиланням на дату ухвали Вищого адміністративного суду України від 14.04.2016 року, а також зведене кримінальне провадження № 0012885, є очевидно необґрунтованою та безпідставною, оскільки позивач дізналась про порушення своїх прав, свобод чи інтересів 03.12.2013 року, що підтверджено судовими рішеннями.

Також необгрунтованим є посилання на те, що про зазначене порушення дізналась з листа Міністерства Юстиції України від 04.09.2014 року, оскільки 11.06.2015 року по справі № 815/1474/15, суд вже дійшов висновку про спростування такого твердження наявними в матеріалах справи доказами.

Таким чином з огляду на зміст позовної заяви та доданих до неї документів суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

При вирішенні цього питання, суд зазначає, що передбачені статтею 102 КАС України, питання про поновлення чи продовження пропущеного строку суд вирішує в порядку письмового провадження чи в судовому засіданні на розсуд суду. Ухвала суду про відмову в поновленні чи продовженні пропущеного процесуального строку може бути оскаржена особами, які беруть участь у справі.

Разом з тим, згідно з ч. 4 цієї статті, правила поновлення та продовження процесуальних строків не поширюються на строки звернення до адміністративного суду, тому, таке рішення окремим документом не викладається, суд надає оцінку доказам поважності причин пропуску такого строку в судовому засіданні та при вирішенні клопотань про залишення позовної заяви без розгляду, а Позивач помилково просить суд поновити саме строк звернення до суду.

Заслухавши пояснення та думку представників сторін, вивчивши обставини та матеріали справи, за відсутності поважних причин пропуску строку звернення, суд дійшов висновку, що заявлене клопотання відповідача та представника третьої особи про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Згідно ч. 1ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно ч. 1 ст. 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 99 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою для захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обовязкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обовязків.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс та інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Голдер проти Сполученого Королівства»).

Щодо застосування строку позовної давності в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справі «Gradescolo S.R.L. проти Молдови», Суд зазначив, що дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно повязано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Таким чином, з сукупного аналізу матеріалів справи та з урахуванням встановлених законодавством приписів щодо строку звернення до суду, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до ч.1, ч. 2 ст. 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Також, згідно п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України, визначено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Відповідно до ч. 3 ст. 162 КАС України, якщо в ході судового розгляду справи суд встановить, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою з пропущенням установленого законом строку звернення до адміністративного суду, або викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі наведеного, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст. ст. 99, 100, 155,160, 162,165 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача та представника третьої особи про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Шостої Одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову ОСОБА_3 про визнання протиправними дій щодо реєстрації права власності та скасування рішення про державну реєстрацію від 03.12.2013 №13891184 - залишити без розгляду.

Розяснити позивачу, що залишення позову без розгляду не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду у встановленому законом порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Одеський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст. 254 КАС України.

Повний текст ухвали складено та підписано 10 лютого 2017 року.

Суддя Бутенко А.В.