Справа № 806/2489/16
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2017-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 січня 2017 року Житомир Справа № 806/2489/16

Категорія 6.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Токаревої М.С.

секретар судового засідання Мельниченко О.В.,

за участю: представників позивача та відповідача

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправними та скасування припису та постанови, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправними та скасування припису та постанови від 05.09.2016 №190-ф.

Позивач в позовній заяві одночасно просить поновити пропущений строк звернення до суду на оскарження постанови від 05.09.2016 №190-ф. Посилається на те, що про існування постанови їй стало відомо лише 16.11.2016.

У судовому засіданні представник позивача підтримав клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду в частині оскарження постанови від 05.09.2016 №190-ф. обгрунтовуючи це тим, що оскаржувану постанову позивачем не було отримано.

Представник відповідача у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду на оскарження постанови від 05.09.2016 №190-ф. вказавши, що позивачем було отримано усі документи у т.ч. і оскаржувану постанову засобами поштового зв'язку та підтвердження надав копії повідомлень про вручення поштових відправлень.

Відповідно до ч.5 ст.99 КАС для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Згідно зі статтею 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Слід відмітити, що на направлені для проведення позапланової перевірки № 103/16-к від 25.01.2016 міститься власноручний підпис ОСОБА_1 Наведені обставини свідчать, що позивач безпосередньо приймала участь у проведенні перевірки та надавала необхідні документи.

Наведені обставини свідчать, що позивач знала про проведення відносно неї перевірки та могла дізнатися про її наслідки.

Крім того, суд вважає за необхідне вказати, що постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року N 270 затверджено Правила надання послуг поштового зв'язку (далі - Правила), відповідно до п. 2 яких:

адресат - це фізична або юридична особа, якій адресується поштове відправлення, прізвище, ім'я та по батькові або найменування якої зазначені на поштовому відправленні в спеціально призначеному для цього місці;

рекомендоване поштове відправлення - це реєстрований лист, який приймається для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення;

повідомлення про вручення поштового відправлення - це повідомлення, яким оператор поштового зв'язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, та прізвище одержувача.

Рекомендовані поштові картки, рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень згідно із п. 92 Правил, підлягають доставці додому.

Під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення з повідомленням про вручення працівник поштового зв'язку на підставі пред'явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище (п. 106 Правил).

Аналіз наведених норм законодавства свідчить, що саме п. 106 застосовується при заповненні бланку вручення рекомендованого поштового відправлення.

З огляду на наведене, для підтвердження факту вручення рекомендованого поштового відправлення достатньо зазначення на бланку повідомлення про вручення прізвища особи, якій вручено та не обов'язковим зазначення підпису.

Що стосується посилання представника позивача на п. 105 Правил суд не приймає його до уваги з огляду на наступне.

Відповідно до п. 21 Правил адресат внутрішнього поштового відправлення (посилки, листа чи бандеролі з оголошеною цінністю), поштового переказу повідомляється про надходження адресованого йому поштового відправлення, поштового переказу за телефоном, номер якого зазначається відправником на поштовому відправленні, бланку поштового переказу, або за відповідним повідомленням.

За визначенням п. 105, на який саме і посилається представник позивача, яким передбачено, що для одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом одержувач повинен заповнити бланк повідомлення із зазначенням даних пред'явленого документа, що посвідчує особу (назва, серія, номер, дата видачі, найменування органу, який видав), дати одержання поштового відправлення, поштового переказу та розписатись. У разі одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом, адресованих до запитання, на абонементну скриньку або за місцем роботи, а також коли адреса, зазначена на поштовому відправленні, поштовому переказі, не відповідає адресі місця реєстрації одержувача, крім даних про документ, що посвідчує особу, зазначається також адреса, за якою фактично проживає одержувач.

Наведені норми свідчить, що п. 105 щодо порядку одержання поштового відправлення стосується заповнення повідомлення, яке направляється відділенням поштового зв'язку щодо повідомлення адресата про надходження адресованого йому поштового відправлення.

Факт вручення позивачу копії постанови від 05.09.2016 №190-ф підтверджується наявною у матеріалах справи копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Враховуючи вищевикладене, посилання позивача на те, що про оскаржувані постанови дізнався лише 16.11.2016 не підтверджено належними доказами, а тому є безпідставним.

Отже, позивачем пропущено строк звернення до суду, встановлений ч.5 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України

Відповідно до ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

За таких обставин, позовну заяву в частині визнання протиправною та скасування постанови управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 05.09.2016 №190-ф слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 99, 100, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

у х в а л и в :

Позовні вимоги в частині визнання протиправною та скасування постанови управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 05.09.2016 №190-ф залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у порядку встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції за правилами встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя М.С. Токарева

Повний текст ухвали виготовлено 02 лютого 2017.