Справа № 804/7566/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 січня 2017 р. Справа № 804/7566/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1,
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Дніпропетровської обласної організації Професійної спілки атестованих працівників органів внутрішніх справ України про визнання незаконним та скасування висновку,
07 листопада 2016 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування висновку Атестаційної комісії №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 стосовно того, що ОСОБА_2, 14.10.1978 народження, не відповідає займаній посаді та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що оскаржене рішення (висновок) Атестаційної комісії №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформлений протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді з подальшим звільненням зі служби в поліції через службову невідповідність є необґрунтованим та підлягає скасуванню, оскільки позивач взагалі не підлягав атестації в контексті вимог ч.1 ст.57 Закону України «Про Національну поліцію». Позивач зазначає, що під час атестації мають враховуватися всі професійні якості співробітника поліції, що має бути обєктивно та повно відображено в атестаційному листі. Однак, атестаційною комісією не було повно та всебічно надано оцінку професійним якостям та навикам позивача, не було враховано висновок його безпосереднього керівника, з якого видно, що за час служби позивач зарекомендував себе з позитивної сторони та повністю відповідає займаній посаді, має хорошу професійну підготовку, достатню для якісного виконання своїх службових обовязків. Отже, атестація позивача проведена з порушенням визначеної законом процедури, а за її результатами прийнято необґрунтований та безпідставний висновок про невідповідність позивача займаній посаді.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.11.2016 відкрито провадження у справі №804/7566/16 та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 25.11.2016 о 11:00.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.12.2016 у справі № 804/7566/16 за клопотанням позивача залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Дніпропетровську обласну організацію Професійної спілки атестованих працівників органів внутрішніх справ України.
Відповідач заперечив проти позову з підстав, викладених у письмових запереченнях на адміністративний позов. Відповідач зазначив, що колишніх працівників ОВС було прийнято без проведення атестування за скороченою процедурою без належного відбору, їх було призначено на посади тимчасового штатного розпису, а тому проведено атестування позивача згідно наказу від 23.02.2016 №458 з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив службової кар'єри. За наслідками проведеної атестації ОСОБА_2, Атестаційною комісією №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області зроблено висновок про невідповідність позивача займаній посаді, у звязку з чим останній підлягає звільненню зі служби в поліції.
У судове засідання 10 січня 2017 року позивач зявився, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача в судове засідання 10 січня 2017 року не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача у судове засідання 10 січня 2017 року зявився, підтримав клопотання позивача про здійснення подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.
Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Згідно ч. 6 статті 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та підтверджується наявними матеріалами справи, ОСОБА_2 проходив службу в органах внутрішніх справ з 17.04.2001 по 06.11.2015.
Національну поліцію України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ, утворено постановою Кабінету Міністрів України від 2 вересня 2015 року №641.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2015 року №730 утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Національної поліції за переліком згідно з додатком 1 та ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Міністерства внутрішніх справ за переліком згідно з додатком 2.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом України «Про Національну поліцію», який набрав чинності з 07.11.2015 року.
Відповідно до пункту 9 Розділу XI Прикінцеві та Перехідні положення Закону України «Про Національну поліцію» працівники міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції, за умови відповідності вимогам до поліцейських, визначеним цим Законом, упродовж трьох місяців з дня опублікування цього Закону можуть бути прийняті на службу до поліції шляхом видання наказів про призначення за їх згодою чи проходження конкурсу на посади, що заміщуються поліцейськими, у будь-якому органі (закладі, установі) поліції.
Посади, що пропонуються особам, зазначеним у цьому пункті, можуть бути рівнозначними, вищими або нижчими щодо посад, які ці особи обіймали під час проходження служби в міліції.
Пунктом 12 вказаного Розділу XI Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що працівникам міліції, які у визначеному цим Законом порядку прийняті на службу до поліції, наказами про призначення на відповідні посади одночасно присвоюються відповідні спеціальні звання поліції відповідно до такої схеми співвідношення спеціальних звань, зокрема: спеціальне звання міліції - спеціальне звання поліції, підполковник міліції - підполковник поліції.
На підставі заяви позивача від 07.11.2015 наказом по особовому складу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 №1о/с відповідно до п.9 та 12 Розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію» призначено прибулого з Міністерства внутрішніх справ, з присвоєння спеціального звання поліції в порядку переатестування та з установленням посадового окладу згідно штатного розпису, з 07.11.2015 ОСОБА_2 (А-075366), який мав спеціальне звання підполковника міліції, начальником сектора Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції, присвоївши йому спеціальне звання підполковник поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області України від 23.02.2016 №458 «Про проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри при призначенні на вищу посаду, переміщення на нижчу, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, наказано провести атестування поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області та підпорядкованих підрозділів.
28.07.2016 наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про оголошення персонального складу атестаційних комісій для проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» №2134 затверджено персональний склад Атестаційної комісії №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Порядок атестування поліцейських, яке проводиться в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах (закладах, установах) Національної поліції України (далі органи поліції) з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової карєри, визначений Інструкцією про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17 листопада 2015 року № 1465 (далі - Інструкція №1465).
Порядок організації, підготовки, проведення атестування регламентований Розділом ІV Інструкція №1465. Згідно п. 1 вказаного розділу організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають: 1) створення атестаційних комісій; 2) складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню; 3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії; 4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії; 5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування.
З аналізу п. 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію» випливає, що його положення не передбачають проведення атестування чи переатестування працівників міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції.
Матеріалами справи підтверджено, що позивач прийнятий на службу в поліцію з 07.11.2015.
Статтею 57 Закону України «Про Національну поліцію» визначено порядок атестації поліцейського.
Атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.
Атестування поліцейських проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.
Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.
Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами.

Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

У спірних правовідносинах встановлено, що позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду (а не шляхом проходження конкурсу на посади), як визначено у п. 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію».

Отже, підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача не було, проведення атестування позивача здійснено неправомірно, без наявності визначених законом підстав на його проведення.

Таким чином, оскільки позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду, а не шляхом проходження конкурсу на посади, як визначено пунктом 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію», отже, підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача, передбачених статтею 57 Закону України «Про Національну поліцію», не було.

Як зазначив Пленум Вищого адміністративного суду України у п. 2 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 №11 «Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації» положення частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що закріплений у ній перелік підстав атестування поліцейських є вичерпним. Положення частини четвертої статті 57 Закону про те, що рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами, у взаємозвязку з положенням частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що у відповідному наказі керівника органу поліції щодо заходів із підготовки та проведення атестування повинно бути зазначено: імя поліцейського (перелік імен поліцейських), які підлягають атестуванню; необхідність та підстава атестування щодо кожного поліцейського, який включений до списку поліцейських, які підлягають атестуванню.

Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.02.2016 №458 не визначає конкретного переліку осіб, які підлягають атестуванню, не містить означений наказ також і обґрунтування необхідності та підстав атестування щодо кожного поліцейського.

Згідно протоколу від 30.09.2016 ОП № 15.00037737.0032860 Атестаційної комісії №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за результатами здійсненого атестування, ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, що також відображено в атестаційному листі ОСОБА_2, а саме: у розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Своє рішення стосовно позивача атестаційна комісія обґрунтувала недостатнім рівнем теоретичних знань та професійних якостей, результатами тестування на поліграфі, про що зазначено в протоколі від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860.

Із вказаним рішенням Атестаційної комісії №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області позивач не погоджується, зазначає про його необґрунтованість та прийняття без урахуванням всіх обставин, які мають значення для обєктивної оцінки результатів атестування поліцейських.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Надаючи оцінку рішенню Атестаційної комісії №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформленого протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді з подальшим звільненням зі служби в поліції через службову невідповідність, суд виходить з такого.

Як визначено у п. 9 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 №11 «Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації» необґрунтованим, а тому таким, що підлягає скасуванню, слід вважати рішення (висновок) атестаційної комісії у разі, коли:

відповідач не надав суду доказів на підтвердження обставин, які у рішенні (висновку) атестаційної комісії вважаються встановленими. Зокрема, не надано відомостей, отриманих під час співбесіди з поліцейським, та відомостей із відкритих джерел, на які атестаційна комісія посилається як на докази низького рівня мотивації поліцейського щодо подальшої роботи, низького професійного рівня/потенціалу поліцейського, незнання ним законодавчої бази;

рішення (висновок) атестаційної комісії не містить висновків щодо обставин, передбачених пунктом 16 розділу ІV Інструкції, та факту відповідності поліцейського вимогам, що пред'являються до нього як до особи, яка перебуває на відповідній посаді;

негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією, не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського. При цьому атестаційною комісією не наведено мотивів неврахування таких доказів;

набрання поліцейським за результатами тестування кількості балів, меншої за мінімально необхідний рівень, чи негативні результати тестування на поліграфі атестаційна комісія оцінювала без зважання на решту доказів;

дані з мережі Інтернет щодо поліцейського були взяті атестаційною комісією до уваги, незважаючи на те, що їх достовірність не встановлена та не підтверджена відповідними доказами та висновками компетентних органів.

За результатом розгляду матеріалів та проведеної співбесіди, Атестаційною комісією №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято рішення про те, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, про що зазначено протоколі від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 та в розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа позивача, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Пунктом 2 розділу І Інструкції №1465 передбачено, що керівники всіх рівнів зобов'язані забезпечити атестування на високому організаційному та правовому рівні з додержанням принципу відкритості (крім випадків, установлених законом) та об'єктивності в оцінці службової діяльності поліцейських, які атестуються.

Згідно з пунктом 11 розділу IV Інструкції № 1465, атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Інструкції №1465, атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.

Прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу ІV Інструкції № 1465, з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.

За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.

Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Пунктом 15 Розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

При цьому, відповідно до пункту 16 Розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Зміст викладених положень Інструкції №1465 свідчить про те, що атестування поліцейських включає два етапи: тестування та співбесіду.

Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.

Як видно з атестаційного листа, ОСОБА_2 отримав 23 балів з 60 за результатами тестування загальних знань, та 35 з 60 за наслідками професійного тестування.

Зі змісту протоколу від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 судом встановлено, що під час проведення співбесіди ОСОБА_2 був скерований комісією на тестування з використанням поліграфа, відомості про що було внесено до відповідного протоколу та складено заяву про згоду на тестування.

У подальшому атестаційною комісією була проведена з позивачем повторна співбесіда, що засвідчується додатком №1 до протоколу від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860.

За результатами такої співбесіди та з урахуванням всіх досліджених комісією документів і відомостей щодо позивача, атестаційною комісією прийнято оспорюване рішення про його невідповідність займаній посаді та подальше звільнення, при цьому в частині мотивації свого рішення атестаційною комісією зазначено, що воно прийнято з урахуванням результатів тестування на поліграфі.

Щодо результатів перевірки позивача на поліграфі суд зауважує, що єдиним нормативним документом, що регламентує основні напрямки, принципи та умови використання поліграфів та який може бути застосований у даних правовідносинах, є Інструкція щодо застосування комп'ютерних поліграфів у роботі з персоналом органів внутрішніх справ України, затверджена наказом МВС України від 28.07.2004 №842.

Згідно з п.п. 1.3 - 1.7 Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів, сучасний поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і представляє собою комплексну багатоканальну комп'ютерну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред'явлення за спеціальною методикою певних психологічних стимулів.

Аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, дає змогу отримувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Використання поліграфа здійснюється шляхом проведення за спеціальною методикою опитування людини з одночасною реєстрацією змін її психофізіологічних реакцій у відповідь на психологічні стимули, що задаються у вигляді варіантів відповідей, предметів, схем, фото та ін. У процесі такого інтерв'ю використовуються поліграфні пристрої, що не завдають шкоди здоров'ю, життю людини, навколишньому середовищу та мають відповідні сертифікати.

Опитування проводиться у формі скринінгової перевірки кандидатів на службу (навчання), а також службових перевірок персоналу з метою підвищення ефективності діяльності органів і підрозділів, психологічної надійності, зміцнення дисципліни і законності, запобігання негативним явищам серед особового складу органів внутрішніх справ України.

Реакції людини, інша інформація, що реєструється і фіксується у процесі тематичного інтерв'ю, аналізується спеціалістом поліграфа, який на підставі отриманих результатів формулює висновки, що мають вірогідний, орієнтувальний характер та слугують психологічним обґрунтуванням для: формулювання пропозицій щодо необхідності та конкретних напрямків подальшої роботи з кандидатами на службу (навчання) та працівниками органів та підрозділів внутрішніх справ; оцінки достовірності (недостовірності) результатів психодіагностичних обстежень та розслідування надзвичайних подій серед особового складу.

Згідно з п. 1.8 Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів, до роботи з поліграфом та проведення психофізіологічного інтерв'ю допускаються фахівці, які пройшли спеціальну підготовку та мають відповідний допуск (сертифікат, посвідчення) МВС України.

Згідно з п. 10.5 цієї ж Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів спеціаліст поліграфа застосовує лише ті знання, якими він володіє відповідно до своєї кваліфікації та повноважень.

Орієнтувальна інформація, що отримується в результаті скринінгової перевірки, є підставою зробити додаткову перевірку наданих відомостей про кандидата, здійснити службову перевірку щодо працівників органів внутрішніх справ України (п. 7.2 Інструкції щодо застосування комп'ютерних поліграфів).

Таким чином, суд приходить до висновку, що висновки за результатами проходження поліграфа формуються відповідним спеціалістом, при цьому, вони мають вірогідний та орієнтувальний характер і можуть бути в подальшому об'єктивно підтверджені або ж спростовані лише в ході належної перевірки. Отже, отримавши яку-небудь орієнтовну інформацію внаслідок тестування на поліграфі, слід провести відповідне службове розслідування або зробити додаткову перевірку отриманої інформації з метою встановлення дійсності виявлених відомостей.

Між тим, у даному випадку відсутні будь-які докази проведення службової перевірки чи додаткової перевірки, за наслідком отримання інформації в ході тестування на поліграфі ОСОБА_2

Суд зазначає, що факти, на які посилається відповідач на підтвердження невідповідності позивача займаній посаді, зокрема, отримання хабарів, підлягають доведенню у встановленому порядку, доказів притягнення позивача до відповідальності за цими фактами суду не надано, не надано також і доказів про проведення розслідування з приводу перевірки інформації, отриманої за результатами тестування на поліграфі. Отже, інформація з поліграфа не перевірялася у встановленому порядку. Таким чином, відомості, отримані стосовно позивача в результаті скринінгової перевірки на поліграфі, які за своєю суттю є орієнтувальними та вірогідними й такими, що потребують подальшої належної перевірки, не були перевірені в установленому порядку, що свідчить про недостатню обґрунтованість їх використання як належної підстави для певних висновків. Окрім цього, суду не було надано жодних інших доказів на підтвердження правомірності такого тестування, як-от, про сертифікацію поліграфа, який використовувався при тестуванні позивача, відомостей про кваліфікацію фахівця, який проводив тестування ОСОБА_2 інформацію про наявність у такої особи необхідного допуску (сертифіката, посвідчення) для роботи з поліграфом.

Окрім того, під час розгляду справи не знайшли також належного підтвердження викладені у протоколі від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 дані щодо поганих теоретичних знань позивача, позаяк такий висновок не відповідає результатам тестування позивача за загальним і професійним тестом, а також іншим зібраним матеріалам справи, зокрема й тим, що використовувалися атестаційною комісією.

Суд наголошує, що пунктом 15 розділу IV Інструкції передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

При цьому, відповідно до п. 16 розділу IV Інструкції таке рішення повинно прийматися з обов'язковим урахуванням визначених критеріїв, а саме: атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

За правилами, встановленими пунктами 17-20 розділу IV Інструкції, атестаційна комісія проводить розгляд матеріалів за відсутності особи, щодо якої приймається рішення. Голосування проводиться за відсутності особи, щодо якої приймається рішення, і запрошених осіб.

Рішення атестаційної комісії приймаються більшістю голосів присутніх на засіданні членів атестаційної комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос голови атестаційної комісії. Усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення.

Отже, враховуючи викладені вище норми, суд зазначає, що висновок атестаційної комісії про відповідність чи не відповідність поліцейського займаній посаді приймається за результатами розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, у тому числі: результати тестування за професійним тестом та тестом на загальні здібності та навички; атестаційний лист; матеріали співбесіди; документи, що надійшли на запити атестаційної комісії, результати тестування на поліграфі та матеріали особової справи поліцейського, з яких можна встановити повноту виконання функціональних обов'язків, показники службової діяльності, наявність заохочень та дисциплінарних стягнень.

Інструкція № 1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також з'ясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитися питання.

Згідно з пунктами 20-23 Інструкції №1465, усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення. У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у пункті 15 цього розділу. Протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.

У додатку № 1 до протоколу від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 розгорнуто зафіксований хід проведеної з позивачем співбесіди, а також наведений перелік питань, які ставилися під час співбесіди. При дослідженні зазначеного додатку №1 до протоколу судом встановлено, що позивач надав відповідь на 12 із поставлених питань та не зміг відповісти лише на одне.

Зі змісту протоколу від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 судом встановлено, що членами атестаційної комісії під час проведення атестування позивача було досліджено наступні документи: декларацію про доходи; послужний список (форма 1); інформаційну довідку; висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 5 Закону України «Про очищення влади»; інформацію з відкритих джерел.

Із досліджених в судовому засіданні зазначених вище документів не вбачається, що позивач характеризується негативно чи має низькі показники службової діяльності.

Зокрема, згідно з довідкою від 29.02.2016, довідкою про результати перевірки, передбаченої Законом України «Про очищення влади», довідкою щодо персональних результатів службової діяльності ОСОБА_2 за період з 07.11.2015 по 01.05.2016, послужного списку, до позивача заборони передбачені ст.ст. 2-3 Закону України «Про очищення влади» не застосовуються, непогашених дисциплінарних стягнень на момент проведення атестування не має, з негативної сторони позивач не характеризується. При цьому, яких-небудь інших, протилежних за змістом, доказів по справі, які могли з достатньою достовірністю свідчити про службову невідповідність ОСОБА_2 відповідачем до суду не надано.

При цьому, суд зауважує, що визначення терміну «службова невідповідність» Закон України «Про Національну поліцію» не містить. Разом із тим, виходячи з вимог та обмежень, що ставляться до поліцейського та загального розуміння понять, практики Верховного суду України (висновок Верховного Суду України, що викладений у постанові від 11 березня 2014 року у справі № 21-13а14), можна дійти висновку, що особами, що не відповідають займаним посадам, є не тільки працівники в силу фізичного стану, хвороби, неналежної професійної підготовки, але й особи, які порушують установлені чинним законодавством порядок і правила несення служби. До таких осіб можна віднести й осіб, які зловживали своїми правами, порушували встановлені чинним законодавством обов'язки по виконанню служби.

Отже, у конкретних справах мають значення фактичні обставини, що мали місце і передували звільненню особи. Саме по собі рішення атестаційної комісії не може бути єдиним доказом виявлення невідповідності працівника займаній посаді чи виконуваній роботі, а її висновки щодо кваліфікації працівника підлягають оцінці у сукупності з іншими доказами по справі.

Суд зазначає, що висновок Атестаційної комісії №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про те, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, що також відображено в атестаційному листі позивача є необґрунтованим та зробленим без урахування усіх матеріалів, які підлягають оцінці під час атестування поліцейських, з огляду на таке.

Суд враховує, що в атестаційному листі, складеному стосовно ОСОБА_2 його безпосереднім начальником надана характеристика позивача, яку за змістом можна вважати позитивною. Зокрема, начальник Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції підполковник поліції ОСОБА_3 07.07.2016 вніс до розділу І атестаційного листа відомості про те, що підполковник поліції ОСОБА_2 службу в органах внутрішніх справ розпочав 17.04.2001. З 07 листопада 2015 року перебуває на посаді начальника сектору Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області. За час служби в органах внутрішніх справ та на займаній посаді зарекомендував себе з позитивного боку, як досвідчений, дисциплінований, ініціативний, вимогливий до себе та підлеглих працівник. Має достатній рівень професійної підготовки та практичний досвід роботи, в тому числі, на керівних посадах. Відповідно до вимог наказів і вказівок керівництва безпосередньо здійснював організацію роботи інспекторським складом, вносив на розгляд керівництва необхідні пропозиції щодо вирішення проблемних питань організації служби та вживав заходи, направлені на покращення службової діяльності. Визначається схильністю до аналітично-організаційної роботи, яку виконує на достатньому рівні та завжди намагається допомогти громадянам, які звертаються за допомогою до правоохоронних органів та підлеглим працівникам у вирішенні службових питань. Працює не рахуючись з особистим часом. У службовій діяльності суворо дотримується вимог чинного законодавства. В роботі завжди вміє виділити головне і спрямувати зусилля на виконання поставленого завдання. На критику в свою адресу реагує вірно. За характером старанний, врівноважений, вміє стримувати емоції У спілкуванні з громадянами та співробітниками чемний, тактовний, розсудливий. У колективі відділення користується повагою, авторитетом та довірою.

Відтак, з наведеного видно, що за визначеними у п. 8 розділу ІV Інструкції №1465 критеріями позивач схарактеризований виключно позитивно.

Відповідно до пункту 9 розділу ІV Інструкції №1465 керівники, які складають атестаційний лист зобов'язані: ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист.

Також вказаним пунктом розділу ІV Інструкції №1465 визначено, що прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: займаній посаді відповідає; займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

В атестаційному листі ОСОБА_2 міститься оцінка його прямого керівника - начальника Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_4, відповідно до якої позивач займаній посаді відповідає.

Окрім того, в матеріалах справи наявна довідка щодо персональних результатів службової діяльності підполковника поліції Синельниківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 07.11.2015 по 01.05.2016, згідно якої під керівництвом ОСОБА_2 підрозділом превентивної діяльності Покровського відділення поліції Покровського ВП було встановлено осіб за скоєння 24 кримінальних правопорушень, з них 14 крадіжок - ст. 185 ч.1, 3 КК України, 4 факти спричинення тілесних ушкоджень - ст.122, 125 КК України, незаконної вирубки лісу - ст. 246 КК України та по 1 факту ст. 395 ч.1 КК України, ст.115 КК України, ст.186 ч.1 КК України, ст. 263 ч. 1 КК України. Під керівництвом позивача територіальними інспекторами відносно порушників складено 121 адміністративний протокол , відносно 7 раніше судимих осіб було встановлено нагляд. ОСОБА_2 контролював розгляд матеріалів зареєстрованих до ЖЕО Покровського ВП, яких розглянуто - 836. За звітний період під час конвоювання затриманих і взятих під варту осіб не допущено виникнення надзвичайних станів та порушень законності. Налагоджено дієву взаємодію підрозділу превентивної діяльності та інших служб Покровського відділення поліції. Здійснюється систематична передача ініціативних рапортів до оперативних служб відділення поліції, організовано незалежне та систематичне поповнення інформаційних систем поліції.

Суд зазначає, що оскільки негативне рішення атестаційної комісії тягне за собою правові наслідки у вигляді звільнення особи зі служби через службову невідповідність, таке рішення, незалежно від форми його оформлення (протокол, окремий акт), повинно бути вмотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мали вплив на його прийняття.

Серед критеріїв, які повинні застосовуватись суб'єктом владних повноважень при прийнятті ним рішень та якими керується адміністративний суд у разі оскарження таких рішень (ст.2 КАС України), є, зокрема, принцип законності, відповідно до якого субєкт владних повноважень зобов'язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, а рішення суб'єкта владних повноважень має прийматися обґрунтовано, тобто, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Критерій обґрунтованості рішення або дії вимагає від суб'єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов'язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації.

Приймаючи рішення, оформлене протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді Атестаційна комісія №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області не надала належну оцінку висновкам прямого керівника позивача, не обґрунтувала непогодження з його позитивним висновком. Негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського - позивача, при цьому атестаційною комісією в рішенні не наведено мотивів неврахування таких обставин. Оскільки докази мають відповідати критеріям належності та допустимості, мотиви прийняття рішення мають бути викладені безпосередньо в рішенні атестаційної комісії.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги те, що відповідачем не доведено, яким саме критеріям не відповідає позивач, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування рішення (висновку) Атестаційної комісії №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформленого протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді з подальшим звільненням зі служби в поліції через службову невідповідність та зазначеного в розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа позивача, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Таким чином, заявлена позовна вимога є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню судом.

Згідно з ч.1 ст.94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 94, 122, 128, 160 - 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Дніпропетровської обласної організації Професійної спілки атестованих працівників органів внутрішніх справ України про визнання незаконним та скасування висновку задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення (висновок) Атестаційної комісії №7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформленого протоколом від 30.09.2016 ОП №15.00037737.0032860 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді з подальшим звільненням зі служби та зазначеного в розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_2 (і.к. НОМЕР_1) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 551, 20 грн.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1