Справа № 814/28/17
Суддя: Лебедєва Г. В.
Дата ухвалення: 2017-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Миколаїв

01 лютого 2017 року Справа № 814/28/17

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Лебедєвої Г.В., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Миколаєві справу за адміністративним позовом Авторемонтно - агрегатний завод Черкаської облспоживспілки до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною та скасування постанови від 20.12.2016 року № 138/1014-9069-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 72 000 грн., -

В С Т А Н О В И В:

До Миколаївського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Авторемонтно - агрегатний завод Черкаської облспоживспілки до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною та скасування постанови від 20.12.2016 року № 138/1014-9069-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 72 000 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем перевірка проведена з порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, а відповідно її результати (акт, припис, протокол) не можуть бути підставою для притягнення позивача до відповідальності та накладання штрафу.

Представник відповідача проти позову заперечив з тих підстав, що під час перевірки посадовими особами Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області встановлено, що на об'єкті виконуються земляні роботи - вирита траншея геометричними розмірами 3,5м*1,8м, глибиною 2,4м, при цьому захисна огорожа відсутня, що є що є порушенням п. 6.2.1, п. 6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009.

Представники сторін в судовому засіданні заявили клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

На підставі пункту 10 частини 1 статті 3, частини 6 статті 128 КАС України, суд вважає за можливе розглянути адміністративний позов в порядку письмового провадження, за наявними у справі матеріалами.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх доказами, суд вважає, що адміністративний позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

13.10.2016 року на об'єкті будівництва «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» було зафіксовано факт недопущення посадових осіб на об'єкт, в зв'язку з чим видано приписи № 149 та № 367.

Підставою для проведення перевірки стало подання замовником будівництва ПАТ «Миколаївгаз» декларації про початок виконання будівельних робіт згідно п. 7 Порядку № 553.

У відповідності до п. 7 Порядку № 553, на підставі перевірки виконання вимог приписів від 13.10.2016 року № 149 та № 367, проведено позапланову перевірку об'єкта «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)».

Перевірка проведена відповідно до направлення від 21.11.2016 № 1141. Наказом начальника Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області від 02.12.2016 року строк позапланової перевірки подовжено на 2 робочих дні та становить з 28.11.2016 по 06.12.2016.

Про проведення перевірки замовник будівництва повідомлений рекомендованим листом з повідомленням № 1014-8193-16 від 18.11.2016 року. На виконання п. 9 Порядку № 553 перевірка проведена за участю ОСОБА_1 (представник замовника за довіреністю від 06.10.2016 № 04/1290) та головного інженера проекту ОСОБА_2.

Замовником об'єкта будівництва є Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Миколаївгаз».

Під час перевірки листом від 02.12.2016 № МК10.2-ЛВ-8498-1216 Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Миколаївгаз» повідомило, що підрядною організацією, якою виконуються будівельно-монтажні роботи на об'єкті є Авторемонтно-агрегатний завод Черкаської облспоживспілки, на підтвердження чого надано копію договору підряду від 12.10.2015 № 16-01/52.

Посадовими особами Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області встановлено, що на об'єкті виконуються земляні роботи - вирита траншея геометричними розмірами 3,5м*1,8м, глибиною 2,4м, при цьому захисна огорожа відсутня.

Крім того, під час повторного виїзду на місце 06.12.2016 року відповідачем встановлено, що на об'єкті перевірки виконана зворотна засипка траншеї розмірами 3,5 м* 1,8 м. та вирита нова траншея розмірами 1,5 м .*1,0 м. глибиною 2,4 м. на місці приєднання газоводу. Захисна огорожа, як і раніше, відсутня.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 06.12.2016, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.12.2016 року та видано припис від 06.12.2016 року № 181 з вимогою зупинити виконання будівельних робіт на об'єкті «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» в термін "негайно" та усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» шляхом приведення об'єкту у відповідність до вимог державних будівельних норм у термін до 19.12.2016 року.

Акт перевірки, припис № 181 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складені 06.12.2016 року, надіслані позивачу 08.12.2016 рекомендованим листом з повідомленням № 395 за адресою місцезнаходження позивача.

Крім того, позивачу цим листом надіслано письмове роз'яснення прав та обов'язків суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності.

На підтвердження факту надіслання було надано копію фіскального чеку МД УДППЗ «Укрпошта» від 08.12.2016 № 570 та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (арк. справи 61).

Протокол, акт та припис надіслані у порядку та у строки, встановлені Порядком № 244.

Відповідно до п. 17 Порядку № 244, неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи. Клопотань від суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі, не надходило.

20.12.2016 року Управлінням розглянуто справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Авторемонтно-агрегатний завод Черкаської облспоживспілки визнаний винним у порушенні норм містобудівного законодавства, винесено постанову № 138/1014-9069-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до статті 10 Закону України від 20.05.1999 № 687-XІV "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI, який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VІ "Про регулювання містобудівної діяльності" (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 3038-VІ) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 41) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п.16 - 18 Порядку №553).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.19, п.20 Порядку №553).

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п.22 Порядку №553).

Вказані положення законодавства надають органу державного архітектурно-будівельного контролю право за результатами здійснення планових та позапланових перевірок складати акт перевірки, протокол та припис про усунення порушень, а також накладати штраф шляхом винесення постанови.

З аналізу наведених положень вбачається, що орган державного архітектурно-будівельного контролю має право за результатами здійснення планових та позапланових перевірок складати акт перевірки, протокол та припис про усунення порушень, а також накладати штраф на суб'єкта містобудування шляхом винесення постанови.

Як вже було зазначено вище, під час перевірки Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області встановлено, що на об'єкті виконуються земляні роботи - вирита траншея, при цьому захисна огорожа відсутня, що є порушенням п. 6.2.1, п. 6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до п. 4.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення», під час зведення будівельних об'єктів повинні бути вжиті заходи для запобігання впливу на працівників та населення. яке перебуває на прилеглій до будівельного об'єкта території, небезпечних і шкідливих виробничих факторів.

Згідно з п. 4.13 ДБН А.3.2-2-2009, підрядчик повинен забезпечити унеможливлений допуск на об'єкт будівництва сторонніх осіб.

Пунктом 4.19 ДБН А.3.2-2-2009, зони потенційно небезпечних факторів повинні мати сигнальне огородження згідно з ГОСТ 23407.

За необхідності виконання будівельно-монтажних робіт у цих зонах у ПВР повинні бути передбачені організаційно-технічні заходи з безпеки праці.

Обов'язковість встановлення огороджень будівельного майданчика також визначена п. 6.2.1 ДБН А.3.2-2-2009, відповідно до якого будівельні майданчикн та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407.

Конструкція захисних огорож повинна задовольняти таким вимогам: - огорожі, що прилягають до місць проходу людей за межами будівельного майданчика, повинні мати висоту не менше ніж 2,0 м і бути обладнані суцільним захисним козирком із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів; ці огорожі повинні бути без прорізів, крім воріт і хвірток, які охороняються протягом робочого часу і замикаються після закінчення робіт.

Робочі місця і проходи до них, розташовані на висоті більше ніж 1,3 м і на відстані менше ніж 2,0 м. від межі перепаду по висоті, повинні бути огороджені захисними огорожами, конструкції яких визначаються в ПВР.

Пунктом 6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009 встановлена імперативна норма - під час виконання земляних робіт на території населених пунктів або на виробничих територіях котловани, траншеї тощо (виїмки) в місцях, де відбувається рух людей і транспорту, повинні бути огороджені відповідно до вимог 6.2.1 цих Норм.

Загальні вимоги до організації будівельного виробництва під час нового будівництва, реконструкції існуючих будівель і спору, технічного переоснащення діючих підприємств (далі - будівництво) обєктів будь-якого призначення встановлюють Державні будівельні норми України "Управління, організація і технологія, організація будівельного виробництва" (ДБН) А.3.1-5:2009.

Відповідно до підпункту 2.2.3 пункту 2.2 "Підготовка до будівництва обєкта" Розділу 2 та підпункту 6.8 пункту 6 розділу 6 "Механізація і транспорт" ДБН А.3.1-5:2009, до внутрішньо майданчикових підготовчих робіт відносяться, серед іншого:

- влаштування необхідних огорож будівельного майданчика (охоронних, захисних, сигнальних);

- забезпечення будівельного майданчика освітленням, протипожежним водопостачанням, засобами пожежогасіння, сигналізації та звязку.

Норми ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» (далі - ДНБ) поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).

Пунктом 6.2.2 ДБН, визначено, що робочі місця і проходи до них, розташовані на висоті більше ніж і на відстані менше ніж від межі перепаду по висоті, повинні бути огороджені захисними огорожами, конструкції яких визначаються в ПВР. Огорожі слід доставити на об'єкт будівництва до початку виконання робіт та негайно установити після утворення зазначеного перепаду по висоті, а демонтувати безпосередньо перед улаштуванням проектних огороджувальних конструкцій. Якщо неможливо установити огорожу, у випадках, визначених у ПВР, для виконання певних видів робіт (наприклад, верхолазні, монтаж конструкцій, обладнання, опалубки; мурування стін тощо) відповідно до ПВР їх необхідно виконувати із застосуванням запобіжних поясів, страхувальних канатів. Місця кріплення запобіжних канатів повинні бути визначені у ПВР. Відповідальність за наявність і своєчасність установлення огорож у місцях загального користування несе генпідрядник, за його відсутності - субпідрядник (підрядник). Генпідрядник разом із субпідрядником (підрядником) несуть відповідальність за наявність огорож на дільниці субпідрядника (підрядника), якщо інше не визначено договором між ними. Виконання робіт без додержання вимог цього пункту не допускається.

Судом не приймаються до уваги твердження представника позивача щодо відсутності порушення п. 6.2.1 та п. 6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009 з огляду на відсутність дорожнього покриття та тротуару по вулиці Липовій, що унеможливлює рух транспорту та людей, оскільки обєкт будівництва знаходиться в населеному пункті по вулиці, де розташовані житлові будинки, у звязку з чим відсутність захисного огородження будівельного майданчика може створити виникнення аварійних ситуацій: падіння будівельних матеріалів, устаткування, створюється небезпека як для працівників підрядних організацій, так і для навколишнього населення.

Виходячи із системного аналізу норм чинного законодавства України, суд прийшов до висновку про те, що відповідач при проведенні позапланової перевірки діяв в межах своїх повноважень та у порядку, визначеному законодавством України, відповідачем правомірно прийнято постанову № 138/1014-9069-16 від 20.12.2016 року, оскільки в ході судового розгляду справи підтверджений факт допущення позивачем правопорушення у сфері містобудівної діяльності, зокрема, і фото фіксацією, яка наявна у матеріалах справи.

Частиною 2 статті 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем як суб'єктом владних повноважень доведено правомірність спірного рішення.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги Авторемонтно - агрегатного заводу Черкаської облспоживспілки є необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 7-9, 14, 70-72, 79, 86,128, 158-163, 167, 254 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову Авторемонтно - агрегатний завод Черкаської облспоживспілки до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною та скасування постанови від 20.12.2016 року № 138/1014-9069-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 72 000 грн. - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя Г.В. Лебедєва