Справа № 826/15247/16
Суддя: Саприкіна І.В.
Дата ухвалення: 2017-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

01 лютого 2017 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді: Саприкіної І.В.,

суддів: Карпушової О.В., Кучми А.Ю.,

при секретарі: Бродацькій І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Правекс-Банк» на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 09.12.2016 року по справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Правекс-Банк» про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И Л А :

ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулися до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до ПАТ «Комерційний банк «Правекс-Банк» про застосування заходів реагування шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію об'єктів, а саме: нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпропетровськ, пр. Гагаріна, 74; будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпропетровськ, вул. Січових Стрільців, 18 (вул. Артема, 18); нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Леніна, 117/20; нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Марганець, вул. Радянська, 72; нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Симбірцева, 1; нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Єсеніна, 7; нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, пр. Південний, 32/2, до повного усунення порушень.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 09.12.2016 року позов задоволено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, ПАТ «Комерційний банк «Правекс-Банк» подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати незаконну, на їх думку, постанову суду першої інстанції та постановити нову про відмову у задоволенні позову. При цьому посилаються на незаконність, необґрунтованість та необ'єктивність оскаржуваного рішення, неповне з'ясування всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що є підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, що з'явилися в судове засідання, дослідивши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів знаходить, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області проведено планову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ПАТ «КБ «Правекс-Банк» будівель за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпропетровськ, пр. Гагаріна, 74; Дніпропетровська та вул. Січових Стрільців, 18 (вул. Артема, 18); нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Нікополь, пр. Трубників, 2; нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Леніна, 117/20; нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Марганець, вул. Радянська, 72; нежитлових приміщень за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Симбірцева, 1, вул. Єсеніна, 7 там пр. Південний, 32/2, за результатами якої 29 лютого 2016 року складено акт перевірки № 26.

Перевіркою встановлено порушення вимог законодавства, зокрема:

- у приміщеннях не вивішені на видних місцях інструкції про заходи пожежної безпеки (п. 4, розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ);

- приміщення не в повному обсязі забезпечені відповідними знаками безпеки відповідно до ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности» (п. 8, розділ IІ ППБУ);

- початок використання суб'єктом господарювання об'єкту нерухомості не здійснюється суб'єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (п. 2 ст. 57 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України), постанова КМУ від 05 червня 2013 року №440);

- вогнегасники не встановлені у легкодоступних та видних місцях шляхом: навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення або шляхом установлюванням в пожежні шафи поруч з пожежними кранами, або у спеціальні тумби, підставки або на пожежні щити (стенди) (п.п. 3.10, 3.15, розділ V ППБУ);

- не проведено заміру опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 1.20, розділ IV ППБУ);

- пристрої ручного пуску СПЗ не опломбовані, не захищені від несанкціонованого приведення у дію та не захищені від механічних пошкоджень. Їх місце розташування не обладнане робочим і аварійним освітленням безпеки, а також не позначене вказівними знаками, що розміщують як усередині, так і поза приміщенням згідно з вимогами ДСТУ ISO 6309 та ГОСТ 12.4.026. та відповідно до вимог п. Ж.6.9 ДБН В.2.5-56:2014 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту" (п. 1.4, розділ V ППБУ);

- допускається оздоблення евакуаційних шляхів матеріалами групою горючості вищої Г1 (лінолеум) в порушення п. 5.24 ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва" (п. 2.23, розділ IІІ ППБУ);

- у приміщеннях не вивішені на видних місцях інструкції про заходи пожежної безпеки (п. 4, розділу ІІ ППБУ);

- приміщення не в повному обсязі забезпечені відповідними знаками безпеки відповідно до ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности» (п. 8, розділ IІ ППБУ);

- вогнегасники не встановлені у легкодоступних та видних місцях шляхом: навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення або шляхом установлюванням в пожежні шафи поруч з пожежними кранами, або у спеціальні тумби, підставки або на пожежні щити (стенди) (п.п. 3.10, 3.15, розділ V ППБУ);

- не виконано виходу із підвального приміщення через сходову клітину з окремим виходом назовні, що відділяється від іншої частини сходової клітини протипожежною перегородкою 1-го типу на висоту одного поверху в порушення вимог п. 5.9 ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» (п. 2.23, розділ ІІІ ППБУ);

- не виконано евакуаційного виходу із підвального поверху - назовні безпосередньо через сходову клітку або через коридор, що веде на сходову клітку, що має вихід безпосередньо назовні або ізольований від вище розташованих поверхів (п. 2.23, розділ ІІІ ППБУ);

- металеві косоури сходової клітини не доведено до нормованої межі вогнестійкості відповідно до значень табл. 4 ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва" (п. 2.23, розділ ІІІ ППБУ);

- двері, що ведуть до коридору зі сходової клітини не обладнані пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах в порушення вимог п. 5.20 ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» (п. 2.23, розділ ІІІ ППБУ);

- допускається оздоблення евакуаційних шляхів матеріалами групою горючості вищої Г1 (лінолеум) в порушення п. 5.24 ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» (п. 2.23, розділ ІІІ ППБУ);

- двері, що відчиняються з приміщень у коридори поверхів, зменшують нормативну ширину шляхів евакуації в порушення вимог п. 5.28 ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» (п. 2.23, розділ ІІІ ППБУ);

- прилади опалення, встановлені у сходових клітках зменшують нормативну ширину шляхів евакуації (п. 2.30, розділ ІІІ ППБУ);

- вихід зі сходової клітини на горище не виконано через протипожежний люк 2-го типу розмірами 0,6 м х 0,8 м по закріплених вертикальних металевих драбинах відповідно до вимог п.6.6 ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» (п. 2.3, розділ ІІІ ППБУ);

- відсутні світлові показники «Вихід» на евакуаційних виходах (п. 2.32, розділ ІІІ ППБУ);

- допускається захаращування шляхів евакуації меблями, обладнанням, різним матеріалами (сходова клітина 1-го поверху) (п. 2.37, розділ ІІІ ППБУ);

- допускається замикання зовнішніх евакуаційних дверей будівлі на запори, що важко відчиняються зсередини (п. 2.37, розділ ІІІ ППБУ);

- приміщення серверної та електрощитової не відокремлені від решти приміщень протипожежними дверима 2-го типу з межею вогнестійкості ЕІ 30 відповідно до п. 4.13 ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» (п. 1.24, розділ ІV ППБУ);

- вікна у стінах не виконані протипожежними з межею вогнестійкості не менше ЕІ 60 відповідно до п. 2.14 ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» (п. 2.3, розділ ІІІ ППБУ);

- дерев'яні конструкції горища не піддані вогнезахисному оброблянню (п. 2.5, розділ ІІІ ППБУ);

- плани евакуації виконані не на фотолюмінісцентній основі відповідно до п. 10.7 ДСТУ 7317-2013 (п. 4, розділ ІІ ППБУ, п. 1 ст. 55 КЦЗ України);

- виконання планів евакуації не відповідає вимогам розділу 10 ДСТУ 7317-2013 (п. 4, розділ ІІ ППБУ, п. 1 ст. 55 КЦЗ України);

- приміщення котельної не відокремлене від решти приміщень протипожежними дверима відповідно до п. 23.4 ДБН В.2.5-77:2014 «Котельні» (п. 4.4, розділ ІV ППБУ);

- компоненти СПС у приміщенні котельної не виконані у вибухобезпечному виконанні відповідно до вимог п. 1.6.1 Додатку А.2 ДБН В.2.5-56:20І4 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту» (п. 1.2, розділ V ППБУ);

- електрощит, та груповий електрощиток не захищені автономними системами пожежогасіння (п. 16, розділ ІV ППБУ);

- будівля не забезпечена адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасаді або інших видних місцях і освітлюваними у темний час доби (п. 2.22, розділ ІІІ ППБУ);

- допускається експлуатація пошкодженої відгалуджувальної коробки на 4-му поверсі (відсутня кришка) (п. 1.8, розділ ІV ППБУ);

- пристрої ручного пуску СПЗ не опломбовані, не захищені від несанкціонованого приведення у дію та не захищені від механічних пошкоджень. Їх місце розташування не обладнане робочим і аварійним освітленням безпеки, а також не позначене вказівними знаками, що розміщують як усередині, так і поза приміщенням згідно з вимогами ДСТУ ISO 6309 та ГОСТ 12.4.026. та відповідно до вимог п. Ж.6.9 ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту» (п. 1.4, розділ V ППБУ);

- відсутній 10% резервний запас пожежних сповіщувачів та зрошувачів відповідно до ДБН В 2.5.56-2014 п. 7.2.22 (п. 1.4, розділ V ППБУ);

- складське приміщення, розташоване у підвальному поверсі не має люків чи вікон розміром 0,9 х 1,2 м з приямками (для випускання диму в разі пожежі). У разі неможливості влаштування вікон дозволяється обладнання цих приміщень системою димовидалення (пп. 8, п. 9, розділ VІ ППБУ);

- у підвалі пожежний кран-комплект не укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом (пп. 3, п. 2.2, розділ V ППБУ);

- у підвалі пожежний кран-комплект не розміщено у вбудованій або навісній шафі, яка має отвори для провітрювання і пристосована для опломбування та візуального огляду її без розкривання (пп. 7, п. 2.2, розділ V ППБУ);

- на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказані після літерного індексу «ПК» порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів (пп. 9, п. 2.2, розділ V ППБУ);

- не проводиться реєстрація результатів перевірки пожежних кран-комплектів у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування (пп. 10, п. 2.2, розділ V ППБУ);

- не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 1.20, розділ ІV ППБУ);

- посадова особа, відповідальна за забезпечення виконання заходів пожежної безпеки не пройшла навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях» (п. 16, розділ ІІ ППБУ);

- не здійснено технічне обслуговування наявного вогнегаснику ВП-5 (п. 3.17, розділ V ППБУ);

- не проведена ідентифікація об'єкту підвищеної небезпеки (п. 3 Порядку ідентифікації та обліку об'єктів підвищеної небезпеки);

- працівники не забезпечені засобами індивідуального захисту (п. 2 ч. 1 ст. 20 КЦЗ України, п.п. 4.3, 4.6 ПТБ);

- відсутнє навчання працівників з питань цивільного захисту та правилам техногенної безпеки (п. 8 ч. 1 ст. 20, ст. 40 КЦЗ України);

- експлуатація та технічне обслуговування СПЗ не відповідає вимогам ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту» а саме: журнал обліку санкціонованих та не санкціонованих спрацювань (відмов, несправностей) СПЗ ведеться не встановленого зразка (форма Ж.З) (п. 1.4, розділ V ППБУ, п. Ж.6.3 ДБН В.2.5-56:2014);

- допущено до роботи працівників, які не пройшли навчання, протипожежного інструктажу і перевірки знань з питань пожежної безпеки (п. 20, розділ ІІ ППБУ);

- для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не встановлено вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Проти пожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ», знаки повинні бути розміщені на видних місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги (п. 3.10, розділ V ППБУ);

- періодичний огляд вогнегасників здійснюється рідше одного разу на місяць (п. 3.10, розділ V ППБУ, п. 3.16.1, розділ 3 НАПБ Б.01.008-2004);

- не виконані заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 1.20, розділ ІV ППБУ);

- не проведено ідентифікацію господарської діяльності на об'єкті щодо визначення джерел та чинників небезпеки (п. 7 наказу МНС України від 18 грудня 2000 року №338 у редакції наказу МНС України від 16 серпня 2005 року №140);

- електрощіток не оснащений схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (п. 1.16, розділ ІV ППБУ);

- лінії живлення до кожного побутового кондиціонера не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту (п. 2.26, розділ ІV ППБУ);

- переносні вогнегасники не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення (п. 3.10, розділ V ППБУ);

- не проведено ідентифікацію на визначення потенційної небезпеки (п. 2. г ст. 69 КЦЗ України, п. 7 Положення про паспортизацію, п. 1 Методики ідентифікації ПНО);

- допускається складування горючих матеріалів під електрощитком (п. 1.18, розділ ІV ППБУ);

- допускається захаращування шляхів евакуації меблями, обладнанням, різним матеріалами (п. 2.37, розділ ІІІ ППБУ);

- з'єднувальна коробка не закрита кришкою з негорючих або важкогорючих матеріалів і не оснащена автономною системою пожежогасіння, (в коридорі та підвальному приміщенні) (п. 1.7, розділ ІV ППБУ);

- в приміщенні з'єднання, жил проводів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (п. 1.6, розділ ІV ППБУ);

- для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не встановлено вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ», знаки повинні бути розміщені на видних місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги (п. 3.10, розділ V ППБУ);

- не в повному обсязі проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (п. 3.17, розділ V ППБУ);

- не виконано замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 1.20, розділ ІV ППБУ);

- для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не встановлено вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ», знаки повинні бути розміщені на видних місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги (п. 3.10, розділ V ППБУ);

- допускається використання системи протипожежного захисту в не справному стані і не утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах (п. 1.1, розділ V ППБУ);

- здійснюється експлуатація зламаного пожежного сповіщувача (2 шт.) в підсобному приміщенні (п. 1.1, розділ V ППБУ);

- не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (п. 3.17, розділ V ППБУ);

- не виконано замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 1.20, розділ ІV ППБУ);

- допускається експлуатація світильника зі знятими ковпакам (розсіювачами) в підсобному приміщенні (п. 1.18, розділ ІV ППБУ);

- відсутній 10% резервний запас пожежних сповіщувачів та зрошувачів відповідно до ДБН В 2.5.56-2014 п. 7.2.22 (п. 1.4, розділ V ППБУ);

- переносні вогнегасники не розміщенні шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення (п. 3.10, розділ V ППБУ);

- допускається захаращування шляхів евакуації меблями, обладнанням, різним матеріалами (п. 2.37, розділ ІІІ ППБУ).

Примірник акту № 26 направлено відповідачу рекомендованим листом, що підтверджується наявною в матеріалах справи квитанцією від 29 лютого 2016 року № 6791, а також відміткою у вказаному акті.

Зазначені вище порушення судом першої інстанції визнано достатніми підставами для застосування заходів реагування у вигляді заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію об'єктів. При цьому, суд виходив з того, що відповідачем не надано доказів усунення всіх виявлених порушень у сфері пожежної безпеки, які зафіксовані в акті перевірки, а виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Колегія суддів повністю пристає на таку позицію суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Пунктом 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до п. 12 ч.1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Статтею 69 Кодексу цивільного захисту України, п. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачені підстави для звернення центрального органу виконавчої влади до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, серед яких нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.

Згідно зі ст.ст. 64, 66, ч. 2 ст. 68, ст. 70 КЦЗ України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Отже, важливою умовою для заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію об'єктів є наявність обґрунтованих підстав для застосування саме даного заходу реагування та його співрозмірність виявленим порушенням.

Проаналізувавши зміст виявлених порушень, судова колегія приходить до однозначного та єдиного висновку, що вони дійсно створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Апеляційна інстанція знаходить, що застосовуючи заходи реагування у вигляді заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію об'єктів, позивач здійснив правомірне втручання в діяльність господарюючого суб'єкта. Адже, ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві в даному випадку діяли з метою недопущення загрози життю та/або здоров'ю людей, тобто дотрималися справедливого балансу між загальними інтересами суспільства, захистом навколишнього природного середовища та здоров'я людини.

Також, ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено перелік підстав для здійснення позапланових перевірок, а саме:

подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання;

перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю);

обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення;

неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом.

Аналіз змісту вказаної правової норми свідчить, що позивач не має права на проведення позапланової перевірки за власною ініціативою, однак така перевірка могла б мати місце у випадку подачі відповідної заяви відповідачем. Саме результат вказаної перевірки міг бути підтвердженням усунення виявлених порушень, якщо це мало місце. Надання листів про нібито усунуті порушення апеляційна інстанція, зважаючи на серйозність та важливість даного спору, не може взяти до уваги в якості достатніх доказів. При цьому, колегія суддів вважає, що ПАТ «КБ «Правекс-Банк» просто зобов'язані були ініціювати перевірку усунутих порушень (із пояснень апелянта) щоб нівелювати як сумніви такого усунення, так і факт їх існування.

Не може бути прийнятий в якості належного та допустимого доказу усунення порушень пожежних норм також лист від 04.11.2016 року за вих. № 5393/12-04, адресований ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, оскільки він лише інформує про нібито усунені порушення, тобто несе інформаційне значення та не дає підстави для здійснення позапланової перевірки.

Отже, апеляційна інстанція приходить до висновку, що навіть якщо відповідачами здійснювалися якісь дії, направлені на виправлення зауважень та приведення стану пожежної й техногенної безпеки у відповідність до спеціальних норм, що, можливо, зменшило ризик на підприємстві, однак це не означає, що вже не існує загрози життю та/або здоров'ю людей, які працюють, перебувають на підприємстві.

За таких обставин, апеляційна інстанція не може взяти на себе відповідальність, повіривши фактично «на слово» апелянта, поставити під ризик за життя та/або здоров'я людей.

Таким чином, є достатні правові підстави для застосування введеного заходу реагування у вигляді заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію об'єктів, адже важливою умовою застосування такого заходу є наявність обґрунтованих підстав для його застосування адекватність такого застосування виявленим порушенням.

Таким чином, факт стовідсоткового усунення всіх порушень, зафіксованих в акті перевірки, не знайшов свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, що фактично не заперечувалося апелянтом. Зокрема, з наданого плану-графіку усунення недоліків вимог законодавства, виявлених представниками органів Держтехногенбезпеки України під час здійснення перевірки відділень ПАТ «КБ «Правекс-Банк» в Дніпропетровській області (09.02.2016-29.02.2016) встановлено, що усунення 22 пунктів виявлених порушень планується лише протягом ІV кварталу 2016 року та 2017 року.

Колегія суддів критично оцінює твердження апелянта: наявність загрози саме безпосередньо життю та здоров'ю людей (а не загрози виникнення пожежі) є обов'язковою умовою застосування заходів реагування». Адже, в даному випадку загроза виникнення пожежі і створює загрозу безпосередньо життю та здоров'ю людей.

Разом з тим, апеляційна інстанція звертає увагу, що відповідачі не позбавлені права на звернення до суду із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, відповідно до ст. 183-2 КАС України.

Отже, апелянт наділений правом захистити свої права, якщо вважає їх порушеними, подавши відповідну заяву, а також надавши належні і допустимі докази своїх доводів.

Наведене вище дає підстави погодитися з висновком суд першої інстанції про задоволення позову, а тому постанова суду першої інстанції підлягає залишенню без змін, оскільки є законною та обґрунтованою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 196, 198, 200, 205 та 206 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Правекс-Банк» - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 09.12.2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та подальшому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 06.02.2017 року.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя Саприкіна І.В.

Судді: Карпушова О.В.

Кучма А.Ю.