Справа № 826/7340/16
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2017-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

26 січня 2017 року м. Київ № 826/7340/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Мазур А.С., при секретарі судового засідання Ферштей А.М., розглянувши адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доЛіквідаційної комісії Головного управління МВС України в м. Києві, Головного управління Національної поліції в м. Києві
про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі, зобов'язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в м. Києві, Головного управління Національної поліції в м. Києві про:

- визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в м. Києві №1007 щ/с від 06.11.2015 року в частині звільнення капітана міліції ОСОБА_1, помічника начальника чергової частини- оперативного чергового Деснянського районного управління з 06.11.2015 року у запас Збройних Сил за пунктом 64 «г»;

- зобов'язання Ліквідаційну комісію Головного управління МВС України в м. Києві поновити ОСОБА_1 на посаді помічника начальника чергової частини-оперативного чергового Деснянського районного управління з 06.11.2015 року;

- зобов'язання Головного управління Національної поліції в м. Києві розглянути кандидатуру ОСОБА_1 для зайняття посади відповідно до пункту 9 Розділу ХІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію» у Головному управлінні Національної поліції в місті Києві та видати відповідний наказ з цього приводу».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.05.2016 року відкрито провадження у справі та призначено до судового засідання.

Позивач в судовому засіданні 26.01.2017 року позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити.

Представник Головного управління Національної поліції в м. Києві підтримав клопотання від 13.09.2016 року про залишення позовної заяви без розгляду, яке мотивовано тим, що позивачем пропущено строк звернення до суду без поважних причин.

Розглянувши поданий адміністративний позов та додані до нього документи, повно і всебічно з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтується предмет позову в адміністративній справі №826/7340/16, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду з огляду на наступне.

Наказом Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в м. Києві №1007 о/с від 06.11.2015 року капітана міліції ОСОБА_1, помічника чергової частини - оперативного чергового чергової частини штабу Деснянського районного управління, звільнено з 06.11.2015 року у запас Збройних Сил за пунктом 64 «г» (через скорочення штатів).

Як вбачається з позовної заяви та було зазначено позивачем в судових засіданнях, про наказ начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в м. Києві №1007 щ/с від 06.11.2015 року останній дізнався 11.11.2015 року.

Разом з цим, як вбачається із відбитку печатки Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом позивач звернувся до суду лише 13.05.2016 року, тобто більше ніж через півроку після того, як дізнався про порушення свої прав.

У судовому засіданні 13.09.2016 року, судом оголошено перерву до 25.10.2016 року для можливості надати позивачу пояснення щодо поважності пропуску строку звернення до суду.

Однак, під час розгляду справи обґрунтованих пояснень щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду та доказів на їх підтвердження, позивачем не надано.

Разом з тим, позивачем суду надано ксерокопії наступних документів: свідоцтва про народження ОСОБА_2 (далі- сина), посвідчення сина, як особи, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи з вкладкою, довідки МСЕК серії НОМЕР_1, посвідчення, передбачене для багатодітних сімей, військового квитка, трудової книжки НОМЕР_2 на підтвердження своїх позовних вимог, зокрема щодо переважного права залишення його на роботі, що не було враховано відповідачем при звільненні, проте ці документи не підтверджують поважності причин пропуску звернення до суду.

Таким чином суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду встановлений статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Приписи ч. 2 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 ст. 99 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, процесуальний закон, включаючи в себе спеціальну норму щодо строків звернення до адміністративного суду з питань, зокрема, звільнення з публічної служби, встановлює місячний строк для звернення до суду з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод або інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

З огляду на вищевикладене, судом не встановлено поважних причин пропуску строку звернення до суду, а тому позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, що повинно бути підтверджено належними доказами.

З матеріалів справи не вбачається наявності обставин, що перешкоджали позивачу звернутись до суду з даним позовом в межах строку, визначеного ч. 3 ст. 99 КАС України, та становили об'єктивно непереборні обставини, які пов'язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права звернення до суду.

Суд зазначає, що практика Європейського суду з прав людини вказує на те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Згідно п.9 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Керуючись положеннями статей 99, 100, пункту 9 частини 1 статті 155, статей 158, 160, 165, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1.Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в м. Києві, Головного управління Національної поліції в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі, зобов'язання вчинити дії.

2. У випадку оскарження ухвали позовні матеріли будуть скеровані до апеляційної інстанції разом з апеляційною скаргою.

Ухвала відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки встановлені ст.ст. 185-187 КАС України.

Повний текст рішення складено та підписано 30 січня 2017 року.

Суддя А.С. Мазур