Справа № 804/8266/16
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2017-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 січня 2017 р.Справа №804/8266/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіВерба І.О.
при секретарі судового засіданняЧмоні А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВДМ» до Державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), -
24 листопада 2016 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВДМ» до Державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги від 3 листопада 2016 року №Ю-984-22 про сплату боргу (недоїмки) в частині недоїмки по сплаті єдиного внеску на суму 340149,90 грн.
Ухвалою суду від 28 листопада 2016 року адміністративний позов залишено без руху із наданням строку на усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2016 року, після усунення недоліків, відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що ним отримано вимогу від 3 листопада 2016 року №Ю-984-22 про сплату боргу (недоїмки) в частині недоїмки на суму 340149,90 грн., з якою позивач не погоджується, зазначаючи, що до оспорюваної вимоги відповідач неправомірно включив суму заборгованості зі сплати єдиного внеску у розмірі 340149,90 грн., оскільки сплата вказаної суми відстрочена та розстрочена в судовому порядку.
Представником відповідача надані суду письмові заперечення, в обґрунтування яких зазначено, що у зв'язку зі неможливістю виведення з ІКП розстроченої згідно рішення суду суми боргу по ЄСВ вимоги зі сплати єдиного соціального внеску формуються на всю суму боргу, враховуючи розстрочку. Розстрочена згідно рішення суду сума боргу по ЄСВ на примусове стягнення до ДВС не передавалась.
Представники сторін в судове засідання не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
З матеріалів справи вбачається, що 03.11.2016 року ДПІ у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська сформовано та направлено на адресу Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВДМ» вимогу від 03.11.2016 року №Ю-984-22 про сплачу боргу (недоїмки) у розмірі 518708,07 грн.
З журналу реєстрації надання розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу) та пояснень представника відповідача вбачається, що відповідачем до суми, що підлягає сплаті, визначеної в оскаржуваній вимозі, включено розстрочену суму ЄСВ, термін сплати якої не настав, у розмірі відповідному залишку розстроченої суми станом на початок листопада 2016 року на суму 264552,68 грн.
Вказані суми розстроченого боргу виникли у позивача на підставі звернення ДПІ у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська до суду з позовом про стягнення заборгованості з єдиного соціального внеску в сумі 340149,94 грн., у зв'язку з несплатою поточних зобов'язань, нарахованих платником самостійно за січень-квітень 2015 року згідно наданої звітності ДП «Дніпро-ВДМ».
Частиною другою статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що постанови та ухвали суду в адміністративних справах, що набрали законної сили, є обов'язковими до виконання на всій території України.
Статтею 263 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у виняткових випадках суд першої інстанції може розстрочити виконання рішення.
Керуючись вказаною нормою, 02.07.2015 року позивач звернувся до суду з заявою про відстрочення виконання постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.06.2016 року по справі №804/6927/15, а саме, просив: відстрочити строком на 1 рік виконання судового рішення у справі №804/6927/15 за позовом Державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВДМ» про стягнення заборгованості зі сплати єдиного соціального внеску в сумі 340149,90 грн. з подальшим наданням розстрочення терміну виконання даного судового рішення на 18 місяців.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.07.2015 року по справі №412вр-15/804/6927/15 заяву Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВМ» про відстрочення та розстрочення виконання постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.06.15 року по справі №804/6927/15 за позовом Державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВДМ» про стягнення боргу зі сплати єдиного соціального внеску в сумі 340149,90 грн. задоволено:
- відстрочено виконання постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.06.2015 року у справі №804/6927/15 за позовом Державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВДМ» про стягнення податкового боргу зі сплати єдиного соціального внеску в сумі 340149,90 грн. терміном на 1 (один) рік до 30 червня 2016 року;
- розстрочено сплату Державним підприємством з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВМ» суми податкового боргу в розмірі 340149,90 грн. за постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.06.2015 року у справі №804/6927/15 терміном на 18 місяців.
Вказана ухвала набрала законної сили 04.08.2015 року.
Отже, з наведеного вбачається, що інститут розстрочення (відстрочення) являє собою механізм перенесення строків сплати стягуваних сум, а тому розстрочена (відстрочена) сума не може вважатись до моменту її погашення або закінчення строку розстрочення, сумою боргу термін дії сплати якої настав.
Таким чином, вимога про сплату боргу (недоїмки) є документом, яким контролюючий орган повідомляє платника податків про невиконання ним грошового обов'язку та виникнення у нього відповідного боргу.
Тобто, позивачем виконується обов'язок зі сплати розстрочених сум боргу вчасно та в повному обсязі, а тому зарахування сум, строк сплати яких ще не настав, до складу вимоги про сплату боргу (недоїмки) є неправомірним.
Представник відповідача в обґрунтування своєї правової позиції послався на наступні чинники:
- «Методичні рекомендації щодо взаємодії структурних підрозділів органів ДФС при розстроченні (відстроченні) на підставі рішення суду сум заборгованості за платежами, контроль за справлянням яких здійснюється органами ДФС», затверджені наказом ДФС від 14.04.2016 року №318, якими передбачено відображення розстрочення (відстрочення) сум недоїмки зі сплати єдиного внеску в ІКП, і на те, що на теперішній час програмне забезпечення працює некоректно, а саме, при проведенні розстрочки в ІС «Податковий блок» вибрати недоїмку зі сплати єдиного соціального внеску неможливо;
- зазначив, що на теперішній час у зв'язку з некоректною роботою програмного забезпечення, а саме: при проведенні розстрочки в ІС «Податковий блок» в підсистемі «Облік платежів» в розділі «Облік відстрочок (розстрочок)» в підрозділі «Введення розстрочок (відстрочок)» у вікні «Вибрати з КОР» відображаються лише заборгованість по податках, заборгованість зі сплати єдиного соціального внеску вибрати неможливо;
- ДПІ у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська до ГУ ДФС у Дніпропетровській області направлено запит щодо надання практичної допомоги у приведенні програмного забезпечення у відповідність згідно вимог наказу ДФС від 14.04.2016 року №318 в частині проведення розстрочення боргу (недоїмки) по єдиному соціальному внеску;
- у зв'язку з неможливістю виведення з ІКП розстроченої згідно рішення суду суми боргу з ЄСВ вимоги зі сплати єдиного соціального внеску формуються на всю суму боргу (недоїмки), включаючи розстрочку.
З огляду на зазначене, представником відповідача визнано протиправність дій контролюючого органу щодо внесення до сум оскаржуваної вимоги суми розстроченого боргу зі сплати єдиного внеску, однак, через некоректність роботи програмного забезпечення не може здійснити вибір заборгованості по єдиному соціальному внеску для формування правильних сум боргу, що підлягають внесенню до вимоги про сплату боргу.
Приймаючи рішення по суті та задовольняючи позовні вимоги, суд виходить із принципу правової визначеності, який являє собою сукупність вимог до організації та функціонування правової системи з метою забезпечення стабільного правового положення людини шляхом вдосконалення процесів правотворчості та правозастосування.
Європейським судом принцип правової визначеності викладено наступним чином: верховенство права передбачає, що органи державної влади повинні бути обмежені у своїх діях заздалегідь встановленими та оголошеними правилами, які дають можливість передбачити з великою точністю примусові заходи, що будуть застосовані представниками влади в тій чи іншій ситуації. Беручи це до уваги, особа може впевнено планувати свої дії.
Європейська Комісія за демократію через право (Венеціанська Комісія) у Доповіді щодо верховенства права зазначила, що однією з складових верховенства права є правова визначеність; вона вимагає, щоб правові норми були чіткими й точними, спрямованими на те, щоб забезпечити постійну прогнозованість ситуацій правовідносин, що виникають.
Як ухвалив СЄС у рішенні у справі Salumi принцип законних очікувань є наслідком принципу правової визначеності. Він спрямований на те, щоб у випадках, коли особа переконана, що досягне певного результату, якщо буде діяти відповідно до норм правової системи, забезпечити захист цих очікувань. Дія (наслідки) права Співтовариства повинна бути чіткою і передбачуваною для тих, на кого воно поширюється.
У справі «Гешмен і Герруп проти Сполученого Королівства» (рішення від 25 листопада 1999 року) Європейский суд з прав людини вказав, що однією з вимог, яка випливає зі словосполучення «встановлений законом», є передбачуваність. Норму не можна вважати «законом», якщо вона не сформульована достатньо чітко, що дає особі можливість керуватися цією нормою у своїх діях. З іншого боку, хоча визначеність у законі надзвичайно бажана, забезпечення її може призвести до надмірної ригідності, тоді як закон ніколи не повинен відставати від обставин, що змінюються. Ступінь чіткості, яку мають забезпечувати формулювання національних законів і яка в жодному випадку не може охопити всі непередбачувані обставини, значною мірою залежить від змісту певного документа, сфери, на яку поширюється закон, а також від кількості та статусу тих, кому він адресований.
З наведеного вбачається, що особа, діючи у відповідності до встановленої законодавством України поведінки у рамках певних обставин, очікує досягнення певного результату та прогнозує конкретні ситуації у правовідносинах з контролюючим органом.
ДПІ у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська, приймаючи вимогу від 3 листопада 2016 року №Ю-984-22 про сплату боргу (недоїмки) із розстроченими сумами грошового зобов'язання термін дії сплати яких ще не настав, та термін сплати яких перенесено за рішенням суду, порушив принцип правової визначеності та право Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВДМ» на передбаченість дій контролюючого органу щодо розстроченої суми боргу.
Твердження про некоректність роботи програмного забезпечення є не доопрацюванням органу державної влади, та відповідальність за це не може нести платник.
Крім того, суд не приймає до уваги посилання представника позивача на посилання відповідача на наказ ДФС України від 14.04.2016 №318 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо взаємодії структурних підрозділів органів державної податкової служби при розстроченні, відстроченні на підставі рішення суду сум заборгованості за платежами, контроль за справлянням яких здійснюється органами ДФС», оскільки цей наказ, не є законом, не зареєстрований в Міністерстві юстиції України, тобто не є нормативно-правовим актом у розумінні статті 117 Конституції України.
Оскільки Методичні рекомендації податкового органу не є нормативно-правовим актом, їх застосування у даному випадку судом не можливо, оскільки це суперечить принципу законності.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує.
Податкова інспекція в цій справі є суб'єктом владних повноважень, який повинен діяти на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Але Державною податковою інспекцією у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області здійснено дії, що виходять за межі повноважень та порушують права позивача, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
У відповідності до частини першої статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, документально підтверджені позивачем судові витрати - судовий збір, сплачений згідно платіжних доручень від 24 листопада 2016 року №857 в сумі 1378 грн. та від 8 грудня 2016 року №912 в сумі 1402,62 грн., підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.
Керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВДМ» до Державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги - задовольнити повністю.
Визнати протиправною та скасувати вимогу Державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 3 листопада 2016 року №Ю-984-22 про сплату боргу (недоїмки) в частині недоїмки на суму 340149,90 грн.
Присудити на користь Державного підприємства з переробки брухту та відходів із вмістом дорогоцінних металів «Дніпро-ВДМ» за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області судовий збір у розмірі 2780,62 грн.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складений 31 січня 2017 року.

Суддя І.О. Верба