Справа № 810/3756/16
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2017-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2017 року 810/3756/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лиска І.Г., при секретарі судового засідання Васковець М.С., за участі представників сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотестлаб" до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Біотестлаб" з позовом до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що нарахування є необґрунтованими та незаконними, і не може бути застосований до товарів визначених в акті, оскільки документи на підтвердження ввезення в Україну товару оформлені належним чином. Зокрема надані сертифікати які відповідають чинному законодавству та мали оригінальну печатку. Зазначає, що позивач не має змоги перевірити сертифікати, які надає контрагент. Зазначає також, що відповідно до ст.48 МК України, до товарів застосовується (відновлюється) режим найбільшого сприяння не пізніше ніж через 365 днів від дня здійснення митного оформлення цих товарів. Таким чином товар оформлений по МД № 100270004/2015/317765 термін спливає 25.11.2016, у звязку з чим, вважає, що виставлені ППР передчасно.

Представник позивача у судовому засіданні 24.01.2017 позовні вимоги підтримав повністю, просив позов задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні 24.01.2017 проти задоволенні позову заперечував. Надав письмові заперечення в яких зазначив, що в ході перевірки правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товару, заявленому ТОВ «БІОТЕСТЛАБ» до митного оформлення виявлено невідповідність основних характеристик товару, наведених у гр.31 МД, коду товару згідно УКТ ЗЕД, зазначеному у гр.33 МД. Зазначає, що графи сертифікатів про походження товару позивачем не заповнені. Тому дії відповідача є законними і такими, що відповідають нормам чинного законодавства України, а податкові повідомлення-рішення - обґрунтованими та правомірними.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вислухавши представника позивача та представників відповідача, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

У період з 30.09.2016 по 04.10.2016 відповідачем було проведено документальну невиїзну перевірку стану дотримання позивачем вимог законодавства України з питань державної митної справи при ввезенні товарів, митне оформлення яких здійснене згідно митних декларацій від 01.10.2015 №100270005/2015/317167 та від 25.11.2015 №100270005/2015/317765, за результатами якої 19 жовтня 2016 року складено акт перевірки № 0007/6/10-36-14-10/38692696 (далі - акт перевірки № 0003/6/10-36-14-10/38692696). За результатами акту перевірки відповідачем здійснено висновок, що позивачем порушено:

- Правила 1 та 6 Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом ДФС України від 9 червня 2015 р. № 401, Закону України "Про митний тариф" від 19 вересня 2013 р. № 584-VII (далі - Закон № 584-VII), п. 5, 6 ч. 8 ст. 257 Митного кодексу України щодо невірної класифікації товару, № 2 "флакон скляний коричневий 100 мл., діаметр горловини 20 мм", що призвело до зменшення ставки мита (ставка ввізного мита зменшилась з 6,5 % на 5%), у звязку з чим ввізне мито у сумі 4851,12 грн сплачено надмірно;

- рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 24.05.2013 № АД-293/2013/4423-06 щодо несплати антидемпінгового мита (ставка мита - 27, 99%), у зв'язку з чим було занижено податкове зобов'язання з антидемпінгового мита на загальну суму 90521,90 грн.;

- п. 190.1 ст. 190 ПК України щодо заниження бази оподаткування податком на додану вартість (митної вартості імпортованих товарів) на суму антидемпінгового мита у зв'язку з чим було занижено податкове зобов'язання з ПДВ на суму 17134,16 грн.

В акті перевірки відповідачем зазначено, що товар №3, заявлений ТОВ «БІОТЕСТЛАБ» до митного оформлення по МД від 01.10.2015 №100270005/2015/31716 та товар №2 у МД від 25.11.2015 №100270005/2015/317765 за своїм описом та характеристиками являється товаром «скляні флакони з кольорового скла, місткістю не більше як 2,5л (для зберігання та пакування ветеринарних вакцин, що використовуються для потреб власного виробництва): флакон скляний коричневий 100 мл, діаметр горловини 20мм» класифікується за кодом 7010 90 71 10 згідно за УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 5%).

В ході перевірки правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товару, заявленому ТОВ «БІОТЕСТЛАБ» до митного оформлення виявлено невідповідність основних характеристик товару, наведених у гр.31 МД, коду товару згідно УКТ ЗЕД, зазначеному у гр. ЗЗ МД (заявлено - 7010 90 99 00, визначено за результатами перевірки - 7010 90 71 10). При перевірці правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД решти товарів, заявлених у МД порушень не виявлено.

Робочою групою в результаті аналізу матеріалів митного оформлення товарів, ввезених ТОВ «БІОТЕСТЛАБ» по МД від 01.10.2015 №100270005/2015/317167 та від 25.11.2015 №100270005/2015/317765 встановлено, що країна походження товарів визначена на підставі поданих до митного оформлення сертифікатів про походження товарів AQSIQ140745817 від 07.08.2015 та AQSIQI140745826 від 08.10.2015, виданих уповноваженим органом Китаю.

Графи сертифікатів про походження товару «Certificate №» не заповнені, вищезазначені номери AQSIQ140745817 та AQSIQI140745826 є номерами бланків, на яких надруковано сертифікати.

09 листопада 2016 року на підставі висновків Акта перевірки відповідачем було винесено податкові повідомлення-рішення:

- № НОМЕР_1, яким збільшено суму грошового зобовязання з податку на додану вартість у сумі 25701,24 грн., з яких: 17134,16 грн. - за податковим зобов'язанням, 8567,08 - за штрафними (фінансовими) санкціями;

- № НОМЕР_2, яким нараховано грошове зобов'язання за платежем "антидемпінгове мито" на загальну суму 135782,85 грн., з яких: 90521,90 грн. - за основним платежем, 45260,95 грн. - за штрафними (фінансовими) санкціями.

Позивачем подані письмові заперечення на висновок Акту перевірки від 19.10.2016 та рішенням ГУ ДФС у Київській області №2618/10/10-36-14-19 від 07.11.2016 податкові повідомлення-рішення та висновки Акту перевірки залишено без змін, а заперечення без задоволення.

У зв'язку з тим, що позивач вважає оскаржувані податкові повідомлення-рішення такими, що винесені протиправно, ним було подано даний позов до суду.

Судом встановлено, що позивач уклав договір з компанією «Hongkong Liberty Trading Limited» від 01.05.2014 №0105/2014 щодо придбання товару скляні флакони з кольорового скла.

Позивачем було здійснено поставку товару, передбаченого у контракті № 0105/2014, за митними деклараціями від 01.10.2015 №100270005/2015/317167 та від 25.11.2015 №100270005/2015/317765.

Як вбачається з п. 31 названих декларацій, позивачем було здійснено поставку скляних флакони для зберігання та упакування ветеринарних вакцин, місткістю не більш як 0, 055л (для зберігання та упакування ветеринарної вакцини, що використовується для потреб власного виробництва): флакони скляні прозорі 10 мл., діаметр горловини 20 мл. 399360 шт., виробник "YOULYY INDUSTRIAL CO.LTD", країна виробника CN.

До названих декларацій, позивачем було долучено сертифікати AQSIQ140745817 від 07.08.2015 та AQSIQI140745826 від 08.10.2015, виданих уповноваженим органом Китаю.

З метою перевірки достовірності сертифікатів відповідачем було надіслано лист №1357/5/99-99-25-02-03-16 від 29.01.2016 до ОСОБА_1 імпортно-експертної інспекції та бюро карантину Народної республіки Китай.

ОСОБА_1 імпортно-експертної інспекції та бюро карантину Народної республіки Китай повідомлено, що сертифікати про походження AQSIQ140745817 та AQSIQI140745826 були видані з печаткою компанії. Вони є підробленими сертифікатами.

За результатами перевірки достовірності (автентичності) сертифікатів, на підставі відповіді уповноваженого органу Китаю, Департамент адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання ДФС України листом від 12.08.2016 № 27486/7/99-99-19-03-02-17 повідомив Київську міську митницю ДФС про факт фальсифікації сертифікатів AQSIQ140745817 від 07.08.2015 та AQSIQI140745826 від 08.10.2015.

10 жовтня 2010 року на адресу позивача надійшов лист-заявка виробника товару - "YOULYY INDUSTRIAL CO.LTD", який стверджує що товар у митних деклараціях від 01.10.2015 №100270005/2015/317167 та від 25.11.2015 №100270005/2015/317765 виробляються із скла марок USP ІІ.

Суд зазначає, що на вимогу суд позивачем не надано сертифікати ні в судове засідання, ні до матеріалів справи.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відносини, що пов'язані із справлянням митних платежів регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно до ст. 544 Митного кодексу України основними завданнями, що покладені на органи доходів та зборів є, зокрема такі: забезпечення правильного застосування, неухильного дотримання та запобігання невиконанню вимог законодавства України з питань державної митної справи; забезпечення виконання зобов'язань, передбачених міжнародними договорами України з питань державної митної справи, укладеними відповідно до закону; забезпечення справляння митних платежів, контроль правильності обчислення, своєчасності та повноти їх сплати, застосування заходів щодо їх примусового стягнення у межах повноважень, визначених цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими актами законодавства України; застосування передбачених законом заходів митно-тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, здійснення контролю за дотриманням усіма суб'єктами зовнішньоекономічної діяльності та громадянами встановлених законодавством заборон та обмежень щодо переміщення окремих видів товарів через митний кордон України.

Митниця, у розумінні ст. 546 МК України є митним органом, який у зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань, покладених на органи доходів і зборів.

Статтею 335 МК України передбачено перелік документів та відомостей, які необхідні для митного контролю.

Статтею 336 Митного кодексу України встановлено, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом:

проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Статтею 345 Митного кодексу України визначено, що органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо:

правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів;

правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.

Відповідно до ч.1 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД).

УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України (ч.1 ст. 67 МК України). Ведення УКТ ЗЕД здійснюється Державною фіскальною службою у порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч.1 ст. 68 МК України).

При цьому, ведення УКТ ЗЕД, відповідно до ч.2 ст. 68 МК України, передбачає реалізацію Державною фіскальною службою України наступних повноважень: - відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; - підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; - деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; - забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; - прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; - розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; - своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; - здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.до повноважень Державної фіскальної служби належить.

До повноважень митниць, як органів доходів та зборів, які у зоні своєї діяльності забезпечують виконання завдань, покладених на органи доходів і зборів, належить здійснення контролю правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення (ч.2 ст. 69 МК України) та має право самостійно класифікувати товари у разі виявлення під час митного оформлення або після нього порушення правил класифікації товарів.

Класифікація товарів здійснюється згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД), що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.09.13 № 584-VII "Про Митний тариф України", Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (далі - Правила), Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом ДФС України від 09.06.2015 №401.

До того ж, з метою належної реалізації повноважень органів доходів та зборів, встановлених ст. 69 МК України, розроблено Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2015 №650 (зареєстровано у Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397, далі - Порядок 650).

Отже, як вбачається з матеріалів справи відповідач детально вивчивши та проаналізувавши інформацію та наявні матеріали, дійшов висновку, що відповідно до пояснень до УКТ ЗЕД, товар задекларований позивачем має бути віднесений до товарної підкатегорії 7010 90 71 10, до якої включаються:

Згідно з Правилом 1 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп. При цьому враховуються характеристики товару, які є визначальними для класифікації.

У відповідності з Правилом 6 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях та товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, що їх стосуються, за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

При класифікації товарів також враховано вимоги «Пояснень до УКТ ЗЕД», затверджених наказом Держмитслужби України від 30.12.2010 № 1561 (розроблені з метою реалізації статті 68 Митного кодексу України).

В даному випадку, визначальними характеристиками товару є його призначення (для фармацевтичних продуктів) та місткість (більш як 0,055 л. але не більш як 0.15 л.).

Висновок відповідача базуються на поданих декларантом до митного контролю документах; Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності; Поясненнях до УКТЗЕД.

Підставою для зміни коду товару стали: Закон України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII, стаття 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI (із змінами і доповненнями).

Зокрема статтею 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів, визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими.

В ході перевірки правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товару, заявленому ТОВ «БІОТЕСТЛАБ» до митного оформлення по МД від 01.10.2015 №100270005/2015/317167 - тов.№3 та по МД від 25.11.2015 №100270005/2015/317765 «флакон скляний коричневий 100 мл» виявлено невідповідність основних характеристик товару, наведених у гр.31 МД, коду товару згідно УКТ ЗЕД, зазначеному у гр.33 МД (заявлено - 7010 90 99 00, визначено за результатами перевірки - 7010 90 71 10). Крім того, при перевірці правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД решти товарів, заявлених у МД порушень не виявлено.

Судом встановлено, що країна походження товарів визначена на підставі поданих до митного оформлення сертифікатів про походження товарів AQSIQ140745817 від 07.08.2015 та AQSIQI140745826 від 08.10.2015, виданих уповноваженим органом Китаю.

Крім того, при дослідженні митних декларацій судом встановлено, що графи сертифікатів про походження товару «Certificate №» не заповнені, вищезазначені номери AQSIQ140745817 та AQSIQI140745826 є номерами бланків, на яких надруковано сертифікати.

Згідно з частиною 1 статті 36 Митного кодексу України країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі.

Документами, що підтверджують країну товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару.

Країна походження товару заявляється (декларується) органу доходів і зборів шляхом подання оригіналів документів про походження товару (частини 1-2 статті 43 МКУ).

Пунктом 3 статті 44 «Порядок підтвердження країни походження» Митного кодексу України визначено, що сертифікат про походження товару подається обов'язково у разі ввезення на митну територію України товарів, щодо ввезення яких в Україну застосовуються заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законом України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту».

Статтею 3 Закону України від 22.12.1998 року №330-XIV «Про захист національного товаровиробники від демпінгового імпорту» таким органом державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності визначено Міжвідомчу комісію з міжнародної торгівлі.

Суд бере до уваги рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 24.05.2013 №АД-293/2013/4423-06 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну скляної тари медичного призначення місткістю до 0,15 л походженням з Російської Федерації» (далі - Рішення), яким визначено товари до яких застосовано остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну виробів: скляна тара медичного призначення місткістю до 0,15 л походженням з Російської Федерації, що виробляється зі скла марок ОС та ОС-1 світлозахисного з рівномірним забарвленням та класифікується згідно з УКТЗЕД за кодами 7010 90 71 10 і 7010 90 79 00, без сертифікату про походження товару здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за ставкою 27,99%, визначеною «для інших експортерів».

Скло марок ОС та ОС-1, зазначене у Рішенні комісії, відповідно до ГОСТ 19808-86 «Скло медичне. Марки» має «оранжевий» колір.

Пунктом 3.9 Рішення комісії встановлено, що імпорт на митну територію України товару, відповідно до пункту 1 цього рішення, без сертифіката про походження товару здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за ставкою 27,99%, визначеною як «для інших експортерів».

Таким чином, антидемпінгове мито застосовується до скляної тари медичного призначення місткістю до 0,15 л, що має світлозахисне рівномірне «оранжеве» забарвлення.

Товар, зазначений у МД, які є предметом перевірки має опис «Скляні флакони з кольорового скла, місткістю не більше як 2,5 л (для зберігання та упакування ветеринарних вакцин, що використовуються для потреб власного виробництва): Флакон скляний коричневий 100 мл, діаметр горловини 20 мм. Виробник - «YOULYY SNDUSTRIAL CO., LTD». Країна виробництва - CN. Торгівельна марка - «YOULYY SNDUSTRIAL».

У документах, поданих ТОВ «БІОТЕСТЛАБ» до митного оформлення товару: Віll of lading, інвойсах та пакувальних листах зазначено назву товару «amber glass bottle» (у перекладі «amber» означає - бурштиновий), тобто колір зазначених флаконів тотожний кольору товару на який встановлено антидемпінгове мито.

У такому випадку, на підставі вищезазначеного, враховуючи факт фальсифікації сертифікатів про походження товарів AQSIQ140745817 від 07.08.2015 та AQSIQI140745826 від 08.10.2015, оформлення товару №3 по МД від 01.10.2015 №100270005/2015/317167 та товару №2 по МД від 25.11.2015 №10027005/2015/317765 необхідно проводити із сплатою антидемпінгового мита.

Статтею 266 Митного кодексу України визначено обовязок декларанта здійснити декларування товарів і транспортних засобів відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом, та сплатити митні платежі.

Порядком заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2012 року за №1372/21684, визначено графи МД, які заповнюються декларантом самостійно. Зокрема, графа 47 МД. в якій наводяться відомості про нарахування митних платежів, заповнюються декларантом.

Отже, з моменту прийняття МД до митного оформлення декларант несе юридичну відповідальність за достовірність зазначених у ній відомостей та розміру належних до сплати податків.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 279 Митного кодексу України, базою оподаткування митом товарів, що переміщуються через митний кордон України, є:

1) для товарів, на які законом встановлено адвалерні ставки мита, - митна вартість товарів;

2) для товарів, на які законом встановлено специфічні ставки мита, - кількість таких товарів у встановлених законом одиницях виміру.

Також, згідно п. 1 ст. 288 Митного кодексу України особливі види мита (антидемпінгове мито) застосовуються незалежно від інших видів мита на умовах, визначених законом.

Пунктом 2 статті 293 Митного кодексу України «Особи, на яких покладається обов'язок із сплати митних платежів», встановлено, що особою, на яку покладається обов'язок із сплати донарахованих митних платежів - податкового зобов'язання, визначеного за результатами документальної перевірки, є відповідний платник податків.

Згідно п.п. 190.1. ст. 190 Податкового кодексу України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу III Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.

Відповідно п.п. 187.8. ст. 187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов'язань у разі ввезення товарів на митну територію України є дата подання митної декларації для митного оформлення.

У пункті 3 статті 48 Кодексу зазначено, що у разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

Також пунктом 4 даної статті визначено, що режим найбільшого сприяння відновлюється за умови одержання органом доходів і зборів не пізніше ніж через 365 днів від дня здійснення митного оформлення цих товарів належним чином оформленого відповідного документа про їх походження.

Незважаючи на неодноразові вимоги суду, позивачем не надано сертифікати на підтвердження походження товару.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем правомірно встановлено порушення ТОВ «БІОТЕСТЛАБ» вимог Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 24.05.2013 №АД-293/2013/4423- 06 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну скляної тари медичного призначення місткістю до 0,15 л походженням з Російської Федерації» щодо несплати антидемпінгового мита (ставка мита - 27,99%); пункту 187.8 статті 187 та пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України щодо заниження бази оподаткування податком на додану вартість на суму антидемпінгового мита.

Отже, код товару заявлений ТОВ «БІОТЕСТЛАБ» при митному оформленні по МД від 01.10.2015 №100270005/2015/317167 (товар №3) та по МД від 25.11.2015 №100270005/2015/317165 (товар №2) (7010 90 71 10, ставка ввізного мита - 5%), не співпадає з кодом товару, заявленим ТОВ «Біотестлаб» при митному оформленні (7010 90 99 00, ставка ввізного мита - 6,5%), ввізне мито у сумі 4851,12 грн. сплачено надмірно.

Суд звертає увагу, що застосування податкового зобовязання внаслідок невірної класифікації та несплати антидемпінгового мита щодо імпортованих ТОВ «Біотестлаб» товарів необхідно проводити згідно чинного законодавства в повному обсязі.

З огляду на зазначене, вимоги позивача щодо визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень якими збільшено грошове зобовязання з податку на додану вартість та за платежам антидемпінгове мито від 09.11.2016 № та № не підлягають задоволенню.

Частиною 1 статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли судом здійснюється розгляд справ про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, у яких обов'язок щодо доведення правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На виконання цих вимог відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, доведено правомірність своїх дій та рішення.

Водночас, докази, подані позивачем, не підтверджують обставини, на які позивач посилається в обґрунтування позовних вимог та були спростовані доводами відповідача, а відтак, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Оскільки спір вирішено на користь суб'єктів владних повноважень, за відсутності їх витрат, пов'язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з позивача не підлягають.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Лиска І.Г.

Дата виготовлення і підписання повного тексту постанови - 27 січня 2017 р.