Справа № 826/1871/17
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2017-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

03 лютого 2017 року м. Київ № 826/1871/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., ознайомившись з позовною заявою

за позовом ОСОБА_1
до Служби зовнішньої розвідки України
про скасування рішень та зобов'язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Служби зовнішньої розвідки України про скасування доповідної записки начальників управління кадрів та 8 управління від 03.03.2016, наказу від 15.03.2016 №78/дск, висновку за результатами службового розслідування (р.н. №2/1/873 дск від 01.06.2016), наказу від 23.06.2016 №275-ос, виплата премії та зобов'язання вчинити дії.

Частиною другою статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно з частинами першою та третьою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014 у справі № 826/236/14.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржує рішення, прийняті в період березень - червень 2016 року за результатами службового розслідування стосовно позивача.

З позовної заяви вбачається, що позивачу про існування службового розслідування стосовно нього було відомо станом на червень-липень 2016 року, що підтверджується наступним: «На всі ці випадки упередженого ставлення до мене, мною на імя Голови СЗРУ 03.06.2016 подавалася скарга. Але у супереч вимогам статті 119 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, який затверджений Законом України від 24.03.1999 р №551-ХІV, до теперішнього часу відповідь на неї я не отримав.

26.07.2016 року мною була подана повторна скарга на яку юридичним управлінням зроблена відповідь-відписка, а не розгляд її по суті.».

Тобто, позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав та інтересів в червні - липні 2016 року.

Відтак, місячний строк для звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав та інтересів розпочався щонайпізніше в липні 2016 року та відповідно закінчився в серпні 2016 року.

Проте, даний позов був поданий до канцелярії суду лише 02.02.2017 (підтверджується штампом вхідної кореспонденції на позовній заяві).

Згідно із статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Жодних належних доказів чи пояснень поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду позивачем не надано.

З огляду на викладене, оскільки позивач звернувся з пропущенням встановленого законодавством строку звернення до адміністративного суду та враховуючи те, що суд на підставі поданої ним позовної заяви не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до пункту 9 частини першої та частин другої, третьої статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо: позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Про залишення позовної заяви без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позовної заяви без розгляду може бути оскаржена.

Особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Відповідно до частини сьомої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України, копія ухвали про залишення позовної заяви без розгляду невідкладно надсилається особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Керуючись статтями 99, 100, 107, 155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

1. Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1.

2. Копію ухвали разом з позовною заявою, її додатками надіслати позивачу негайно.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.П. Огурцов