Справа № 804/6870/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2016-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 грудня 2016 р. Справа № 804/6870/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1,
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення коштів за час вимушеного прогулу,
- визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за №256 о/с від 14.09.2016 «По особовому складу» в частині звільнення капітана поліції ОСОБА_2, заступника начальника сектору патрульної поліції Дніпропетровського відділу поліції;
- поновлення капітана поліції ОСОБА_2 на посаді заступника начальника сектору патрульної поліції Дніпропетровського відділу поліції з 14.09.2016;
- стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу.
Мотивуючи заявлений адміністративний позов позивач зазначив, що у період з 25.03.2004 по 06.11.2015 проходив службу в ОВС. З 07.11.2015 на підставі наказу ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області №1 о/с ОСОБА_2 призначено як прибулого з Міністерства внутрішніх справ заступником начальника сектору поліції Дніпропетровського відділу поліції з присвоєнням йому звання капітана поліції. Проте, керівництвом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо позивача було прийнято незаконне рішення про проведення атестації, саму атестацію проведено з порушенням визначеної законом процедури, а за її результатами прийнято необґрунтований та безпідставний висновок про невідповідність позивача займаній посаді. Означений висновок став підставою для прийняття наказу про звільнення позивача із займаної посади через службову невідповідність, який, на думку позивача, є протиправним, оскільки він пройшов всі необхідні процедури та отримав достатню кількість балів для успішного проходження переатестації колишніх працівників ОВС, які виявили бажання нести службу в поліції. Позивач зазначає, що під час атестації мають враховуватися всі професійні якості співробітника поліції, що має бути обєктивно та повно відображено в атестаційному листі. Однак, ОСОБА_3 комісією не було повно та всебічно надано оцінку професійним якостям позивача, не було враховано висновок його безпосереднього керівника, з якого видно, що за час служби позивач зарекомендував себе з позитивної сторони та повністю відповідає займаній посаді, має хорошу професійну підготовку, достатню для якісного виконання своїх службових обовязків. З урахуванням зазначеного, позивач вважає своє звільнення незаконним, оскільки висновки про його службову невідповідність є безпідставними та необґрунтованими та просить суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2016 року відкрито провадження у справі № 804/6870/16 та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 15 листопада 2016 року.
Відповідач заперечив проти позову з підстав, викладених у письмових запереченнях на адміністративний позов. Відповідач вказав, що колишніх працівників ОВС було прийнято без проведення атестування за скороченою процедурою без належного відбору, їх було призначено на посади тимчасового штатного розпису, а тому було проведено атестування позивача згідно наказу від 23.02.2016 № 458 з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив службової карєри. За наслідками атестації ОСОБА_2, ОСОБА_3 комісією № 8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області зроблено висновок про невідповідність позивача займаній посаді, на підставі чого Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №256 о/с від 14.09.2016 року «По особовому складу» про звільнення капітана поліції ОСОБА_2, заступника начальника сектору патрульної поліції Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції із займаної посади.
У судове засідання 08.12.2016 позивач та його представник зявилися, позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили суд здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача у судове засідання 08.12. 2016 не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи
Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Згідно ч. 6 статті 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_2 проходив службу в органах внутрішніх справ з 25.03.2004 по 14.09.2016.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 №1 о/с відповідно до пунктів 9 та 12 Розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію» призначено як прибулого з Міністерства внутрішніх справ, з присвоєнням спеціального звання поліції в порядку переатестування та з установленням посадового окладу згідно штатного розпису, з 07.11.2015 ОСОБА_2, який мав спеціальне звання капітан міліції, заступником начальника сектору патрульної поліції Жовтневого відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції, присвоївши йому звання капітан поліції.
Відповідно до ст. 57 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон) з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив службової кар'єри проводиться атестування поліцейських.
За наслідками проведеного атестування позивача, результати якого оформлені протоколом від 08.08.2016 ОП №15.00024217.0032555, ОСОБА_3 комісією №8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області зроблено висновок про невідповідність позивача займаній посаді. На підставі означеного висновку наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14.09.2016 №256 о/с капітана поліції ОСОБА_2 (М-129286) заступника начальника сектору патрульної поліції Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції звільнено з 14.09.2016 за п.5 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».
Відповідно до ч. 3 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.
Відповідно до постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29 вересня 2016 року № 11 «Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації» зважаючи на пункт 3 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), відповідно до якого у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, суд у наведеній категорії справ має право і зобов'язаний перевірити обґрунтованість оскарженого рішення (висновку) атестаційної комісії.
Отже, під час розгляду справи для оцінки правомірності та наявності підстав для звільнення позивача з займаної посади, суду належить надати оцінку правомірності проведення атестації позивача та обґрунтованості рішення (висновку) атестаційної комісії, за результатами проведеної атестації.
Національну поліцію України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ, утворено постановою Кабінету Міністрів України від 2 вересня 2015 року № 641.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2015 року № 730 утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Національної поліції за переліком згідно з додатком 1 та ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Міністерства внутрішніх справ за переліком згідно з додатком 2.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом України «Про Національну поліцію», який набрав чинності з 07.11.2015.
Відповідно до пункту 9 Розділу XI Прикінцеві та Перехідні положення Закону України «Про Національну поліцію» працівники міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції, за умови відповідності вимогам до поліцейських, визначеним цим Законом, упродовж трьох місяців з дня опублікування цього Закону можуть бути прийняті на службу до поліції шляхом видання наказів про призначення за їх згодою чи проходження конкурсу на посади, що заміщуються поліцейськими, у будь-якому органі (закладі, установі) поліції.
Посади, що пропонуються особам, зазначеним у цьому пункті, можуть бути рівнозначними, вищими або нижчими щодо посад, які ці особи обіймали під час проходження служби в міліції.
Пунктом 12 вказаного Розділу XI Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що працівникам міліції, які у визначеному цим Законом порядку прийняті на службу до поліції, наказами про призначення на відповідні посади одночасно присвоюються відповідні спеціальні звання поліції відповідно до такої схеми співвідношення спеціальних звань, зокрема: спеціальне звання міліції - спеціальне звання поліції, капітан міліції - капітан поліції.
На підставі заяви позивача від 07.11.2015 наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 № 1 о/с відповідно до пунктів 9 та 12 Розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію» позивача прийнято до лав поліції як прибулого з Міністерства внутрішніх справ.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області України від 23.02.2016 № 458 «Про проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри при призначенні на вищу посаду, переміщення на нижчу, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, наказано провести атестування поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області та підпорядкованих підрозділів.
28.07.2016 наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №2134 «Про оголошення персонального складу атестаційних комісій для проведення атестування поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» затверджено персональний склад ОСОБА_3 комісії № 8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Порядок атестування поліцейських, яке проводиться в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах (закладах, установах) Національної поліції України (далі органи поліції) з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової карєри, визначений Інструкцією про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17 листопада 2015 року №1465 (далі - Інструкція №1465).
Порядок організації, підготовки, проведення атестування регламентований Розділом ІV Інструкції №1465. Згідно п. 1 вказаного розділу організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають: 1) створення атестаційних комісій; 2) складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню; 3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії; 4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії; 5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування.
З аналізу п. 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію» випливає, що його положення не передбачають проведення атестування чи переатестування працівників міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції.
Статтею 57 Закону України «Про Національну поліцію» визначено порядок атестації поліцейського.
Атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.
Атестування поліцейських проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.
Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.
Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами.

Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

У спірних правовідносинах встановлено, що позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду (а не шляхом проходження конкурсу на посади), як визначено п. 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію».

Отже, підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача не було, проведення атестування позивача здійснено неправомірно, без наявності визначених законом підстав на його проведення.

Таким чином, оскільки позивач прийнятий на роботу в поліцію як особа, яка виявила бажання проходити службу в поліції, шляхом видання наказу про призначення за його згодою на відповідну посаду, а не шляхом проходження конкурсу на посади, як визначено пунктом 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію», то підстав для атестування прийнятого на службу в поліцію позивача, передбачених статтею 57 Закону України «Про Національну поліцію», не було.

Як зазначив Пленум Вищого адміністративного суду України у п. 2 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 № 11 «Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації» положення частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що закріплений у ній перелік підстав атестування поліцейських є вичерпним. Положення частини четвертої статті 57 Закону про те, що рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами, у взаємозвязку з положенням частини другої статті 57 Закону необхідно розуміти таким чином, що у відповідному наказі керівника органу поліції щодо заходів із підготовки та проведення атестування повинно бути зазначено: імя поліцейського (перелік імен поліцейських), які підлягають атестуванню; необхідність та підстава атестування щодо кожного поліцейського, який включений до списку поліцейських, які підлягають атестуванню.

Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.02.2016 №458 не визначає конкретного переліку осіб, які підлягають атестуванню, не містить означений наказ також і обґрунтування необхідності та підстав атестування щодо кожного поліцейського.

Згідно протоколу від 08.08.2016 ОП №15.00024217.0032555 ОСОБА_3 комісії №8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за результатами здійсненого атестування, ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, що також відображено в атестаційному листі позивача, саме у розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа, а саме: «4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Означене рішення стосовно позивача ОСОБА_3 комісія № 8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області обґрунтувала низьким рівнем теоретичних знань та професійних якостей, незадовільним результатом тестування midot, поганим розумінням своїх посадових обовязків та інструкції, про що зазначено в протоколі від 08.08.2016 ОП №15.00024217.0032555.

Із вказаним рішенням ОСОБА_3 комісії № 8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області позивач не погоджується, зазначає про його необґрунтованість та прийняття без урахування усіх обставин, які мають значення для обєктивної оцінки результатів атестування поліцейських.

Надаючи оцінку правомірності рішення ОСОБА_3 комісії № 8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформленого протоколом від 08.08.2016 ОП №15.00024217.0032555, про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді з подальшим звільненням зі служби в поліції через службову невідповідність, суд виходить з такого.

Як визначено у п. 9 висновків постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 № 11 «Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації» необґрунтованим, а тому таким, що підлягає скасуванню, слід вважати рішення (висновок) атестаційної комісії у разі, коли:

відповідач не надав суду доказів на підтвердження обставин, які у рішенні (висновку) атестаційної комісії вважаються встановленими. Зокрема, не надано відомостей, отриманих під час співбесіди з поліцейським, та відомостей із відкритих джерел, на які атестаційна комісія посилається як на докази низького рівня мотивації поліцейського щодо подальшої роботи, низького професійного рівня/потенціалу поліцейського, незнання ним законодавчої бази;

рішення (висновок) атестаційної комісії не містить висновків щодо обставин, передбачених пунктом 16 розділу ІV Інструкції, та факту відповідності поліцейського вимогам, що пред'являються до нього як до особи, яка перебуває на відповідній посаді;

негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією, не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського. При цьому атестаційною комісією не наведено мотивів неврахування таких доказів;

набрання поліцейським за результатами тестування кількості балів, меншої за мінімально необхідний рівень, чи негативні результати тестування на поліграфі атестаційна комісія оцінювала без зважання на решту доказів;

дані з мережі Інтернет щодо поліцейського були взяті атестаційною комісією до уваги, незважаючи на те, що їх достовірність не встановлена та не підтверджена відповідними доказами та висновками компетентних органів.

За результатом розгляду матеріалів та проведеної співбесіди, ОСОБА_3 комісією №8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято рішення, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, про що зазначено в протоколі атестування та в розділі ІV «Результати атестування» (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа позивача, а саме: «займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Пунктом 2 розділу І Інструкції №1465 передбачено, що керівники всіх рівнів зобов'язані забезпечити атестування на високому організаційному та правовому рівні з додержанням принципу відкритості (крім випадків, установлених законом) та об'єктивності в оцінці службової діяльності поліцейських, які атестуються.

Згідно з пунктом 11 розділу IV Інструкції № 1465, атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Інструкції №1465, атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.

Прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

ОСОБА_3 лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу ІV Інструкції № 1465, з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.

За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.

ОСОБА_3 комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Пунктом 15 Розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

При цьому, відповідно до пункту 16 Розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Зміст викладених положень Інструкції № 1465 свідчить, що атестування поліцейських включає два етапи: тестування та співбесіду.

Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.

Як видно з атестаційного листа, ОСОБА_2 отримав 25 балів з 60 за результатами тестування загальних знань, та 33 з 60 за наслідками тестування з професійних знань.

Судом встановлено, що 08.08.2016 ОСОБА_3 комісією № 8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області проведено співбесіду із ОСОБА_2, результати якої зафіксовані в додатку №1 до протоколу від 08.08.2016 ОП№15.00024217.0032555.

Інструкція № 1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також з'ясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитися питання.

Згідно з пунктами 20-23 Інструкції №1465, усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення. У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у пункті 15 цього розділу. Протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.

У додатку № 1 до протоколу наведений перелік питань, які ставилися під час співбесіди позивачу. При дослідженні зазначеного додатку № 1 до означеного протоколу судом встановлено, що ОСОБА_2 надав відповідь на три з пяти поставлених запитань. Так, позивачем не було надано відповідь на запитання: «Чим відрізняється проступок від злочину?» та «Які права ви будете мати в поліції ?». Суд зазначає, що запитання про посадові обовязки позивача атестаційною комісією не ставилися, не запитувалися також і положення посадової Інструкції, яка регламентує поведінку особи на посаді, яку займав ОСОБА_2 на час проходження атестації.

Суд зазначає, що процедура проведення співбесіди як етап атестування повинна бути достатньо прозорою з тим, щоб і сама особа, яка проходить співбесіду, керівники органів поліції, які реалізовують її результати та суд, перевіряючи законність проведеного атестування, могли з'ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого атестаційною комісією рішення.

Зі змісту протоколу ОСОБА_3 комісії від 08.08.2016 ОП №15.00024217.0032555 також встановлено, що членами атестаційної комісії під час проведення атестування позивача було досліджено наступні документи: декларацію про доходи; послужний список (форма 1); інформаційну довідку; висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 5 Закону України «Про очищення влади»; інформацію з відкритих джерел.

Суд вважає висновок ОСОБА_3 комісії № 8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді через службову невідповідність, необґрунтованим та зробленим без урахування усіх матеріалів, які підлягають оцінці під час атестування поліцейських, з огляду на таке.

В атестаційному листі позивача міститься оцінка його професійних якостей на займаній посаді, яка надана прямим керівником Начальником СПП Жовтневого ВП ДВП майором поліції ОСОБА_4, яка за своїм змістом є позитивною. За період служби в ОВС, НП та на займаній посаді позивач зарекомендував себе з позитивного боку, як професійно досвідчений та грамотний керівник. При виконанні службових завдань проявляє рішучість та наполегливість, володіє організаторськими здібностями. Свої функціональні обовязки знає добре та сумлінно виконує. Добре знає форми і методи роботи. Має багаторічний досвід роботи. Почуття відповідальності за доручену справу розвинуте. Вимогливий до себе і підлеглих, удосконалює свій інтелектуальний рівень, займається самоосвітою. Теоретично та практично підготовлений добре, може якісно та ефективно реалізувати по службі свої потенційні можливості. Підвищує ефективність службової діяльності шляхом контролю робочого часу, спрямованого на виключення випадків прогулів, запізнень на службу та інших порушень. Володіє високою працездатністю, сприяє формуванню у підлеглих почуття відповідальності за доручену справу. Досягає позитивних результатів у роботі. Так, з 07.11.2016 сектором патрульної поліції Жовтневого ВП розкрито за участю інспекторів -73 злочини; безпосередньо дільничними інспекторами поліції 34 злочини, з яких -1 тяжкий злочин за ч.3 ст.185 КК України, 6 ч.1 ст.185 КК України, 1- ч.1 ст.190 КК України, 1- ч.1 ст.309 КК України, 2- ч.1 ст.213 КК України, 4-ст.164 КК України, та 19- за ч.1 ст.125 КК України. Складено адміністративних матеріалів -547.

Перебував у відрядженні у зоні проведення антитерористичної операції на території Луганської а Донецької областей.

За характером рішучий, врівноважений. Ввічливий та уважний у поводженні з громадянами. Фізично розвинутий. Табельною зброєю та прийомами самозахисту володіє впевнено. Здатний переносити психофізичні навантаження та труднощі служби. Українською мовою володіє.

Відповідно до пункту 9 розділу ІV Інструкції №1465 керівники, які складають атестаційний лист, зобов'язані: ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист.

Також вказаним пунктом розділу ІV Інструкції №1465 визначено, що прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: займаній посаді відповідає; займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

ОСОБА_3 лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

В атестаційному листі ОСОБА_2 міститься оцінка його керівника - начальника Соборного відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_5, відповідно до якої позивач займаній посаді відповідає.

Отже, з атестаційного листа видно, що позивач характеризується виключно позитивно та відповідає займаній посаді.

Окрім того, в матеріалах справи наявна довідка щодо результатів службової діяльності капітана поліції ОСОБА_2, заступника начальника сектору патрульної поліції Жовтневого відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 07.11.2015, згідно якої ОСОБА_2 організовує та контролює роботу інспекторів сектору патрульної поліції Жовтневого ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області. За звітній період під його керівництвом співробітниками сектору розкрито -68 злочинів.

Перевірено за місцем мешкання осіб які формально підпадають під адміністративний нагляд 74 особи, раніше засуджених -178 осіб, піднаглядних 13.

Складено 1024 адміністративних матеріали.

Виконано матеріалів зареєстрованих в журналі єдиного обліку Жовтневого ВП ДВП-10964.

Виконано 37 приводів до суду свідків чи обвинувачених.

ОСОБА_2 організовує проведення профілактичних відпрацювань, здійснення охорони публічного порядку під час проведення масових заходів на території Жовтневого району та м. Дніпропетровська.

У судовому засіданні ОСОБА_2 повідомив суду, що він за власним бажанням написав рапорт про направлення його в зону Антитерористичної операції, він є учасником бойових дій, копія посвідчення та довідки Управління соцзахисту населення міститься в матеріалах справи.

При цьому, будь-які інші документи, які б могли характеризувати позивача як некомпетентного спеціаліста (заяви чи скарги на дії позивача, акти службових розслідувань, тощо) атестаційна комісія не досліджувала. Жодних відомостей про те, яким саме вимогам, що пред'являються до особи, яка перебуває на посаді, яку обіймає позивач, він не відповідає, у чому саме проявляється така невідповідність, протокол засідання та висновок (рішення) атестаційної комісії не містять.

Окрім того, суд не знаходить також належного підтвердження викладеним у протоколі від 08.08.2016 ОП №15.00024217.0032555 даним щодо поганих теоретичних знань позивача, з огляду на те, що такий висновок не відповідає результатам тестування позивача за загальним і професійним тестом, а також іншим зібраним матеріалам справи, зокрема й тим, що використовувалися комісією.

Посилання відповідача на негативні результати за наслідками проходження ОСОБА_2 тесту Midot судом не приймаються, оскільки матеріали справи взагалі не містять результатів тестування позивача зазначеним способом.

Пунктом 12 Інструкції №1465 передбачено право атестаційної комісії робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Судом встановлено, що будь - які запити, у тому числі, щодо наявності досягнень в роботі, перевірки інформації, розміщеної у відкритих джерелах щодо позивача, пов'язаних з його службовою діяльністю, атестаційною комісією зроблені не були.

Слід також зазначити, що статтею 61 Закону України «Про Національну поліцію» визначені обмеження, пов'язані зі службою в поліції. Не може бути поліцейським: 1) особа, визнана недієздатною або обмежено дієздатною особою; 2) особа, засуджена за умисне вчинення тяжкого та особливо тяжкого злочину, у тому числі судимість якої погашена чи знята у визначеному законом порядку; 3) особа, яка має непогашену або не зняту судимість за вчинення злочину, крім реабілітованої; 4) особа, щодо якої було припинено кримінальне провадження з нереабілітуючих підстав; 5) особа, до якої були застосовані заходи адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією; 6) особа, яка відмовляється від процедури спеціальної перевірки під час прийняття на службу в поліції або від процедури оформлення допуску до державної таємниці, якщо для виконання нею службових обов'язків потрібен такий допуск; 7) особа, яка має захворювання, що перешкоджає проходженню служби в поліції. Перелік захворювань, що перешкоджають проходженню служби в поліції, затверджується Міністерством внутрішніх справ України спільно з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров'я; 8) особа, яка втратила громадянство України та/або має громадянство (підданство) іноземної держави, або особа без громадянства; 9) особа, яка надала завідомо неправдиву інформацію під час прийняття на службу в поліції.

Висновки атестаційної комісії щодо кваліфікації працівника є відображенням дій відповідних посадових осіб та є підставою для видання наказу і підлягають оцінці у сукупності з іншими доказами, зокрема наявності фактичних даних, які підтверджують, що внаслідок недостатньої кваліфікації поліцейський не може виконувати покладених на нього службових обов'язків.

Матеріали атестування не містять даних, наявність яких виключає можливість проходження позивачем служби в поліції.

Приймаючи рішення, оформлене протоколом від 08.08.2016 ОП №15.00024217.0032555 про невідповідність ОСОБА_2 займаній посаді, ОСОБА_3 комісія №8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області не надала належну оцінку висновкам прямого керівника позивача, не обґрунтувала непогодження із його позитивним висновком. Негативна оцінка ділових, професійних, особистих якостей поліцейського, його освітнього та кваліфікаційного рівнів, що надана атестаційною комісією, не узгоджується з доказами про позитивну оцінку щодо цього ж поліцейського - позивача, при цьому атестаційною комісією у своєму рішенні не наведено мотивів неврахування таких обставин.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що при проведенні атестування позивача не були дотримані вимоги Закону України «Про Національну поліцію» та Інструкції №1465, а тому висновки ОСОБА_3 комісії №8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформлені протоколом від 08.08.2016 ОП №15.00024217.0032555 не можуть бути підставами для звільнення позивача із займаної посади заступника начальника сектору патрульної поліції Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції через службову невідповідність за пунктом 5 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

З огляду на те, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 256 о/с від 14.09.2016 «По особовому складу» в частині звільнення позивача із займаної посади поліції прийнятий на виконання висновку ОСОБА_3 комісії №8 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та з урахуванням встановленої під час судового розгляду необєктивності таких висновків атестаційної комісії, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування означеного наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №256 о/с від 14.09.2016 «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_2 та необхідність поновлення капітана поліції ОСОБА_2 на посаді заступника начальника сектору патрульної поліції Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції з 14.09.2016.

За правилами частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України при ухваленні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100. З урахуванням цих норм, зокрема абзацу 3 пункту 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана виплата, тобто дню звільнення працівника з роботи. Відповідно до пункту 5 розділу ІV Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період. Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац 2 пункту 8 Порядку). Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац 3 пункту 8 Порядку). Крім того, положеннями розділу ІІІ Порядку передбачені виплати, які підлягають і не підлягають урахуванню (зокрема, одноразові виплати, соціальні виплати, окремі види премій тощо) при обчисленні середньої заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплати за час вимушеного прогулу.

Така позиція суду узгоджується із позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 14 вересня 2016 року № 6-419цс16.

Згідно довідки про середню заробітну плату від 25.11.2016 № 2055, виданої Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області, середньоденне грошове забезпечення ОСОБА_2 станом на 14.09.2016 становило 190,67 грн.

Зважаючи на те, що всього кількість днів вимушеного прогулу ОСОБА_2 за період з 15.09.2016 по 08.12.2016 складає 60 робочих днів, оскільки день звільнення позивача 14.09.2016 є останнім його робочим днем, середньоденний заробіток позивача для розрахунку оплати часу вимушеного прогулу складає 190,67 грн., суд дійшов висновку про необхідність стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 15.09.2016 по 08.12.2016 у сумі 11440 грн. 20 коп., без урахування податків та зборів.

Таким чином, заявлені позовні вимога є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню судом в повному обсязі

Згідно з п.2 ч.1 ст. 256 КАС України встановлено, що негайно виконуються постанови суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць.

Керуючись ст. ст. 94, 122, 128, 160 - 163, 186, 254, 256 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення коштів за час вимушеного прогулу задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14.09.2016 № 256 о/с «По особовому складу» в частині звільнення капітана поліції ОСОБА_2 (М-129286), заступника начальника сектору патрульної поліції Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції.

Поновити капітана поліції ОСОБА_2 (М-129286) на посаді заступника начальника сектору патрульної поліції Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції з 14.09.2016.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 (і.к. НОМЕР_1) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 15.09.2016 по 08.12.2016 у сумі 11440 (одинадцять тисяч чотириста сорок) грн. 20 коп., без урахування податків та зборів.

Постанова в частині поновлення ОСОБА_2 на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1