Справа № 826/5978/16
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2017-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 січня 2017 року № 826/5978/16

Колегія суддів Окружного адміністративного суду міста Києва у складі головуючого судді Огурцова О.П., суддів: Арсірія Р.О., Кузьменка В.А., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрінжинірбуд"
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України
про визнання протиправними та скасування постанов,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрінжинірбуд" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафів від 25.03.2016 № 031/40-212-10/2390, № 032/40-212-10/2391, №033/40-212-10/2392.

У судовому засіданні 30.09.2016 були допитані свідки: інспектори, які проводили перевірку - ОСОБА_1 та ОСОБА_2, які в порядку статті 141 Кодексу адміністративного судочинства України були приведені до присяги, зі змістом статей 384, 385 Кримінального кодексу України були ознайомлені.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що перевірка позивача була проведена із порушенням вимог законодавства, а саме: позивача не було повідомлено про перевірку, а сама перевірка проведена без участі уповноваженої особи ТОВ "Укрінжинірбуд".

Представники позивача у судовому засіданні підтримали позовні вимоги.

Відповідач через канцелярію суду подав письмові заперечення проти позову, в яких просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Свої заперечення відповідач обґрунтовує тим, що відповідач не зобов'язаний завчасно повідомляти про проведення перевірки, а суб'єкт містобудування наділений лише правом бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а не обов'язком. Крім того, відповідач вважає, що допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, зокрема: не надання підтвердження повідомлення позивача про позапланову перевірку.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив продовжити розгляд справи у письмовому провадженні.

Під час судового розгляду справи, суд,-

В С Т А Н О В И В:

10.03.2016 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі головних інспекторів будівельного нагляду відділу державного архітектурно-будівельного контролю Управління державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у присутності керівника проекту - ОСОБА_3 відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі колективного письмового звернення гр. ОСОБА_4 та інших було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Житлово-будівельного кооперативу «Новобудова» (замовник будівництва) та ТОВ "Укрінжинірбуд" (підрядна організація) на об'єкті будівництва: «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями (секція № 7)» по АДРЕСА_1.

За результатами вищенаведеної перевірки було складено акт від 10.03.2016, яким встановлено, порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- будівельні роботи на об'єкті будівництва фактично були розпочаті за відсутності документа, що надає право на виконання будівельних робіт, що підтверджується протоколом №9 засідання комісії Вінницької міської ради зі спорів в сфері містобудування від 24.09.2016, згідно пункту 12 якого ЖБК «Новобудова» просить надати вихідні дані на самочинно розпочате будівництво багатоповерхового житлового будинку по АДРЕСА_1 секція № 7, таким чином замовником та підрядником порушені вимоги частини першої статті 34 та частини першої статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466;

- будівельні роботи на об'єкті виконуються за відсутності належним чином затвердженої проектної документації та робочої документації, що є порушенням статті 27 Закону України "Про архітектурну діяльність";

- на об'єкті відсутні робочі креслення, виконавчі схеми, загальний журнал робіт, журнали спеціальних робіт, що є порушенням вимог пункту 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва»;

- будівельні роботи проводяться з порушенням вимог ДБН, а саме - будівельні роботи виконуються без підтвердження належної якості попередньо виконаних робіт і без складання актів на закриття прихованих робіт, що є порушенням вимог пунктів 9.8 та 9.8.1 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва».

За результатами перевірки Державною архітектурно-будівельною інспекцією України складено наступні документи:

- припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.03.2016;

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016, в якому зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена п. 4 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України листом від 10.03.2016 №40-212/10/1729 повідомила позивача, що Інспекцією було проведено вищевказану позапланову перевірку та було надіслано копію акта перевірки від 10.03.2016 та припис і протокол від 10.03.2016.

25.03.2016 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України було винесено постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- №033/40-212-10/2392, якою ТОВ "Укрінжинірбуд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.4 ч.3 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 124020,00 грн.;

- №032/40-212-10/2391, якою ТОВ "Укрінжинірбуд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.3 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 24804,00 грн.;

- №031/40-212-10/2390, якою ТОВ "Укрінжинірбуд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.8 ч.3 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 62010,00 грн.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрінжинірбуд", не погоджуючись з постановами, вважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернулося до суду з даним позовом.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

Відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність" до уповноважених органів містобудування та архітектури, зокрема, належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.

Згідно із пунктами 1, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 р. N 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок №553).

Вказаним порядком визначено, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, Держархбудінспекцією.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

В пункті 13 Порядку №553 встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, в даному випадку, відповідач зобов'язаний був провести перевірку лише за обов'язкової участі позивача.

Згідно із пунктом 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно із пунктом 18 Порядку №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно з пунктом 21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до пункту 22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Отже, обов'язковою умовою для правомірності проведеної перевірки є пред'явлення перед початком такої перевірки уповноваженій особі позивача посадовою особою відповідача службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки та проведення перевірки у присутності позивача або його представника, а також оформлення результатів перевірки актом на підставі якого у разі виявлення порушень вимог законодавства виноситься припис, протокол та постанова.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, позивач стверджує, що позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями (секція № 7)» по АДРЕСА_1 була проведена без участі уповноваженої особи від ТОВ "Укрінжинірбуд", оскільки ОСОБА_3 не являється уповноваженою особою ТОВ "Укрінжинірбуд".

Зокрема, позивач надав довідку від 29.09.2016 № 181 за підписом директора та головного бухгалтера ТОВ "Укрінжинірбуд", згідно якої особа - ОСОБА_3, який зазначений в акті перевірки та протоколах від 10.03.2016, як представник суб'єкта будівництва - керівник проекту не є і не був ніколи до цього часу працівником ТОВ "Укрінжинірбуд", не перебуває і не перебував в будь-яких інших трудових стосунках із вказаним підприємством.

Відповідачем не надано суду жодного доказу, що посадовими особами Інспекції перед початком перевірки було встановлено повноваження ОСОБА_3, який в акті перевірки від 10.03.2016 значиться як представник суб'єкта будівництва та якому було вручено направлення для проведення позапланової перевірки від 09.02.2016 №212-6/016/40-212-10/852.

Крім того, допитані у судовому засіданні 30.09.2016 свідки: інспектори, які проводили перевірку - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 повідомили суду, що особу ОСОБА_3 було встановлено зі слів останнього, жодних документів щодо встановлення даної особи та її повноважень інспекторами перевірено не було.

На підставі вищевикладеного, судом було встановлено, що вищенаведена позапланова перевірка була проведена за відсутності уповноваженої особи ТОВ "Укрінжинірбуд".

Суд погоджується з доводами відповідача, що останній не зобов'язаний завчасно повідомляти про проведення перевірки, водночас відповідач не має права приступити до проведення перевірки без вручення уповноваженій особі суб'єкта містобудування направлення для проведення позапланової перевірки, тобто відповідач був зобов'язаний повідомити позивача про проведення перевірки перед її початком, вручивши позивачу направлення.

Враховуючи вищенаведені правові норми, колегія суддів приходить до висновку, що відповідач порушив порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки не вручив позивачу направлення на проведення перевірки та провів перевірку у присутності особи, яка не є уповноваженою особою ТОВ "Укрінжинірбуд" (доказів зворотнього суду не надано), у зв'язку з чим позивач був позбавлений можливості подавати свої докази чи заперечення при проведенні перевірки.

Доводи відповідача про те, що підставою для скасування рішення, прийнятого за результатами перевірки, може бути лише неправильність його прийняття по суті, а не процедурні порушення, а також посилання апелянта на практику Верховного суду України та Вищого адміністративного суду України в даному випадку є недоречними, оскільки судом встановлено факт проведення відповідачем перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої позивачем особи, що також свідчить про порушення Державною архітектурно-будівельною інспекцією України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналогічної правової позиції дотримується Вищий адміністративний суд України у постанові від 25.02.2014 по справі К/800/43320/13 та Вінницький апеляційний адміністративний суд в ухвалі від 13.09.2016 по справі №822/680/16, Вінницький апеляційний адміністративний суд в ухвалі від 13.07.2016 по справі №822/712/16.

З огляду на викладене, керуючись вимогами статей 69-71, 94, 160-165, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати постанови Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25.03.2016 №031/40-212-10/2390, №032/40-212-10/2391, №033/40-212-10/2392.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі апеляційного оскарження постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя О.П. Огурцов

Судді Р.О. Арсірій

В.А. Кузьменко