Справа № 826/703/16
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2017-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 січня 2017 року № 826/703/16

Колегія суддів Окружного адміністративного суду міста Києва у складі головуючого судді Огурцова О.П., суддів: Арсірія Р.О., Кузьменка В.А., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта"
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України
про визнання незаконними та скасування постанови, припису,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання незаконними та скасування постанови від 29.12.2015 № 82/15/10126-9/2912/0212, припису від 17.12.2015.

В судовому засіданні 10.03.2016 суд ухвалив замінити неналежного відповідача - Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві на належного - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що перевірка позивача була проведена з порушенням вимог законодавства, а саме: протягом 2015-2016 років поширюється мораторій на проведення перевірок, згідно пункту 3 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28.12.2014 №71-VIII; спірна постанова про накладення штрафу від 29.12.2015 № 82/15/10126-9/2912/0212 була направлена позивачу лише 04.01.2016, а не у триденний строк, як передбачено чинним законодавством України. Крім того, позивач стверджує, що 9208,40 кв.м. об'єкту нерухомості: плодоовочева база в м. Києві по вул. Каховська, 64, літера «Г» введено в експлуатацію, інша частина приміщення, що були добудовані ТОВ "Аскент-Нафта", взагалі не експлуатуються, більше того, решта приміщень літери «Г», які невідомо чи введені в експлуатацію, належать і використовуються ТОВ «Дніпровська плодоовочева база», яке й звернулося з заявою про проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Представники позивача у судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечила проти позовних вимог. Свої заперечення відповідач обґрунтовує тим, що положення пункту 3 Прикінцевих положень Закону України від 28.12.2014 №71-VIII на дані правовідносини не поширюються та стверджує, що перевірка була проведена в межах правового поля, а під час виїзду на місце перевірки було встановлено, що позивачем експлуатується під склади овочів не прийнята в експлуатацію у встановленому законодавством порядку будівля плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64, літера «Г» у Дніпровському районі м. Києва.

Відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив продовжити розгляд справи у письмовому провадженні.

Під час судового розгляду справи, суд,-

В С Т А Н О В И В:

17.11.2015 Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві отримав від ТОВ «Дніпровська плодоовочева база» звернення від 17.11.2015 вих. №476 (вх. №10/26-1711/5) з проханням здійснити перевірку технічного стану об'єкта нерухомості «Розширення плодоовочевої бази з 22404 т. до 26774 т. оптово-роздрібного плодоовочевого комбінату в Дніпровському районі м. Києва площею 12630 кв.м.», який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Каховська, 64, стану його експлуатації, дотримання при цьому правил техніки пожежної безпеки та усунення наявних порушень в найкоротший термін.

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві було оформлено направлення для проведення позапланової перевірки від 11.12.2015 №б/н.

У присутності гр. ОСОБА_2, який є уповноваженим представником ТОВ "Аскент-Нафта", згідно довіреності від 01.12.2015 відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі звернення ТОВ «Дніпровська плодоовочева база» від 17.11.2015 вих. №476 (вх. №10/26-1711/5 від 17.11.2015) було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта" на об'єкті будівництва «Завершення будівництва плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва».

За результатами вищенаведеної перевірки було складено акт від 17.12.2015, яким встановлено наступне: «відповідно до відміток у технічному паспорті на нежитловий будинок за адресою: м. Київ, вул. Каховська, 64, виготовленим Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкт нерухомого майна від 19.01.2012 інвентаризаційна справа № 44341 Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта" у 2011 році проведено самочинну реконструкцію будівлі плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва шляхом здійснення прибудови складських приміщень підвального та першого поверхів.

У подальшому Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві зареєструвала подану заявником Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта" декларацію про початок виконання будівельних робіт «Завершення будівництва плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва» за № КВ 3 від 28.04.2012. згідно вищезазначеної декларації про початок виконання будівельних робіт об'єкт віднесено до ІІІ категорії складності.

Під час виїзду на місце 11.12.2015 встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта" експлуатується під склади овочів не прийнята в експлуатацію в установленому законодавством порядку будівля плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".».

За результатами перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві складено наступні документи:

- припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.12.2015, яким з метою усунення виявлених порушень з 17.12.2015 заборонено експлуатацію будівлі плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва до усунення допущених порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності та зобов'язано усунути допущені порушення у сфері містобудівної діяльності в термін до 18.01.2016;

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.12.2015, в якому зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві листом від 17.12.2015 №10/26-53/1712/02/2-ДН повідомив позивача про проведення вищевказаної позапланової перевірки та надіслав оригінал акта перевірки від 17.12.2015 та оригінали припису і протоколу від 17.12.2015, які були отримані позивачем 26.12.2016.

29.12.2015 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №82/15/10/26-9/2912/02/2, якою ТОВ "Аскент-Нафта" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 124020,00 грн.

Товариство з обмеженою відповідальністю ""Аскент-Нафта", не погоджуючись з постановою та приписом, вважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернулося до суду з даним позовом.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

Відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність" до уповноважених органів містобудування та архітектури, зокрема, належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.

Згідно із пунктами 1, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 р. N 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28.12.2014р. №71-VIII направлений на врегулювання відносин, що виникають у сфері справляння податків і зборів та передбачає внесення змін до податкового законодавства.

Отже, за своєю метою та змістом цей Закон покликаний врегулювати саме податкові, а не будь-які інші правовідносини, зокрема і ті, які виникають у сфері захисту прав споживачів.

Відповідно до статті 1 Податкового кодексу України даний Кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Вказаним Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності тих контролюючих органів, про які йдеться у пункті 41.1 статті 41 цього Кодексу. Зокрема, контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової, державної митної політики в частині адміністрування податків і зборів, митних платежів та реалізує державну податкову, державну митну політику, забезпечує формування та реалізацію державної політики з адміністрування єдиного внеску, забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями при застосуванні податкового та митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску (далі - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику), його територіальні органи. У складі контролюючих органів діють підрозділи податкової міліції.

Відтак, беручи до уваги завдання Держархбудінспекції щодо реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, можна дійти висновку, що відповідач не є контролюючим органом доходів і зборів в розумінні вимог пункту 41.1 статті 41 Податкового кодексу України.

Отже, помилковим є посилання позивача на пункт 3 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28.12.2014р. №71-VIII.

Згідно з пунктом 8 розділу III "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України" від 28.1 2.2014 № 76-VІІІ установлено, що перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб-підприємців контролюючими органами (крім Державної фіскальної служби України та Державної фінансової інспекції України) здійснюються протягом січня - червня 2015 року виключно з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки.

Таким чином, правовідносини, пов'язані з встановленням обмеження на проведення перевірок відповідачем регулювались саме пунктом 8 Прикінцевих положень Закону № 76-VIII від 28.12.2014 року, а не Законом № 71-VIII і в часовому вираженні тривали протягом січня-червня 2015 року.

Оскаржувана перевірка позивача була проведена в грудні 2015 року.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок №553).

Вказаним порядком визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, Держархбудінспекцією.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 13 Порядку №553 встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, з аналізу вищенаведених норм вбачається, що обов'язковою умовою для правомірності проведеної перевірки є пред'явлення уповноваженій особі позивача посадовою особою відповідача службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки і проведення перевірки у присутності позивача або його представника.

Як вбачається з матеріалів справи, перевірка була проведена в присутності уповноваженої особи позивача, доказів не вручення такій особі направлення для проведення позапланової перевірки та не пред'явлення службового посвідчення суду не надано, у зв'язку з чим суд виходить з того, що перевірка позивача, результати якої було оформлено актом від 17.12.2015 була проведена у відповідності до вимог чинного законодавства України.

Згідно з пунктом 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт

Отже, відповідач не наділений повноваженнями забороняти експлуатацію будівлі приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Таким чином, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.12.2015 в частині заборони з 17.12.2015 експлуатації будівлі плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва до усунення допущених порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з пунктом 18 Порядку №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно із пунктом 21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до пункту 22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Отже, відповідач зобов'язаний результати державного архітектурно-будівельного контролю оформити актом на підставі якого у разі виявлення порушень вимог законодавства виноситься припис, в тому числі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, протокол та постанова про накладення штрафу.

Суд звертає увагу, що скерування на адресу позивача постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №82/15/10/26-9/2912/02/2 від 29.12.2015 не у триденний строк після її прийняття, не є підставою для визнання такої постанови протиправною та її скасування, відтак, в даному випадку, дослідженню підлягають виявленні порушення, які слугували підставою для її прийняття.

Як вбачається з акта перевірки від 17.12.2015, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві під час перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта" на обєкті будівництва «Завершення будівництва плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва» було встановлено наступне: «відповідно до відміток у технічному паспорті на нежитловий будинок за адресою: м. Київ, вул. Каховська, 64, виготовленим Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкт нерухомого майна від 19.01.2012 інвентаризаційна справа № 44341 Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта" у 2011 році проведено самочинну реконструкцію будівлі плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва шляхом здійснення прибудови складських приміщень підвального та першого поверхів.

У подальшому Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві зареєструвала подану заявником Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта" декларацію про початок виконання будівельних робіт «Завершення будівництва плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва» за № КВ 3 від 28.04.2012. згідно вищезазначеної декларації про початок виконання будівельних робіт об'єкт віднесено до ІІІ категорії складності.

Під час виїзду на місце 11.12.2015 встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскент-Нафта" експлуатується під склади овочів не прийнята в експлуатацію в установленому законодавством порядку будівля плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".».

Водночас, позивач стверджує, що 9208,40 кв.м. об'єкту нерухомості: плодоовочева база в м. Києві по вул. Каховська, 64, літера «Г» введено в експлуатацію, інша частина приміщення, що були добудовані ТОВ "Аскент-Нафта", взагалі не експлуатуються.

Зокрема, позивач звертає увагу, що 09.08.2004 Управлінням Держархбудконтролю м. Києва було зареєстровано акт про приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта «Розширення плодоовочевої бази з 22404т. до 26774т.», даний акт наявний в матеріалах справи, згідно якого загальна площа об'єкта - 9208,4 кв.м.

Також, позивач зазначає, що в подальшому для поліпшення умов експлуатації об'єкту нерухомого майна виникла необхідність в добудові - «закриті рампи», в липні 2012 року після отримання всіх необхідних документів розпочалась добудова, а саме було виготовлено залізобетонний каркас та оздоблено сендвіч панелями фасад будівлі.

При цьому, позивач наголошує, що добудова, яку було здійснено в період з липня 2012 року по травень 2013 року товариством і досі не експлуатується.

В матеріалах справи наявна декларація за № КВ 3 від 28.04.2012 про початок виконання будівельних робіт «Завершення будівництва плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва», категорія складності ІІІ, в якій зазначено всю площу об'єкта будівництва, а саме: 11518,4 кв.м.

Крім того, архітектурно-планувальне завдання (АПЗ) №07-0417 та дозвіл на виконання підготовчих робіт від 20.08.2010 №2148-Дн/Т і декларація про початок виконання будівельних робіт № КВ 3 від 28.04.2012 містять назву об'єкта будівництва «Завершення будівництва плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва», тобто стосуються всього об'єкту нерухомості, а не окремої групи нежитлових приміщень.

Позивачем жодних доказів, що будівництво здійснювалося не на всій території плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва, а лише стосовно конкретної групи нежитлових приміщень суду надано не було.

Відповідно до частини восьмої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Згідно із частиною першою статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Враховуючи, що об'єкт будівництва: «Завершення будівництва плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва», згідно декларації про початок виконання будівельних робіт за № КВ 3 від 28.04.2012 не введено в експлуатацію (доказів зворотнього суду не надано), проте даний об'єкт нерухомості експлуатується позивачем під склади овочів, що підтверджується фотоматеріалами, здійсненими головним інспектором будівельного нагляду Євдокименко А.В., суд приходить до висновку про порушення ТОВ "Аскент-Нафта" вимог частини восьмої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відтак, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.12.2015 в частині усунення допущених порушень у сфері містобудівної діяльності в термін до 18.01.2016 є правомірним.

Відповідно до абзацу 4 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації: об'єктів III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" установлено у 2015 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 1218 гривень, з 1 вересня - 1378 гривень.

Тобто, в даному випадку, сума штрафу становить 124 020 грн. (1378 х 90).

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві було винесено постанову про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №82/15/10/26-9/2912/02/2 від 29.12.2015 , якою ТОВ "Аскент-Нафта" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 124020,00 грн., тобто розмір штрафу відповідає встановленому правопорушенню, відтак підстави для визнання даної постанови протиправною та її скасування - відсутні.

З огляду на викладене, керуючись вимогами статей 69-71, 94, 160-165, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.12.2015 в частині заборони з 17.12.2015 експлуатації будівлі плодоовочевої бази на вул. Каховська, 64 (літера «Г») у Дніпровському районі м. Києва до усунення допущених порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

3. В решті позовних вимог - відмовити.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі апеляційного оскарження постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя О.П. Огурцов

Судді Р.О. Арсірій

В.А. Кузьменко