Справа № 814/2146/16
Суддя: Лебедєва Г. В.
Дата ухвалення: 2016-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Миколаїв

20 грудня 2016 року Справа № 814/2146/16

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Лебедєвої Г.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання нечинною та скасування постанови № 97/1014-7121-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2016р., у розмірі 130 500 грн. та визнання нечинним та скасування припису № 131 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.09.2016 року, -

В С Т А Н О В И В:

До Миколаївського окружного адміністративного суду звернулася фізична особа - підприємець ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання нечинною та скасування постанови № 97/1014-7121-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2016р., у розмірі 130 500 грн. та визнання нечинним та скасування припису № 131 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.09.2016 року.

Свої позовні вимоги фізична особа - підприємець ОСОБА_1 обґрунтував тим, що ним як виконавцем за договором про надання послуг з виконання проекто - кошторисної документації від 25.09.2015 року дотримано норми чинного законодавства та повністю в рамках завдання проектування від замовника - Департаменту ЖКГ Миколаївської міської ради виконано.

Відповідач позов не визнав, свої заперечення обґрунтував тим, що перевіркою встановлено, що ФОП ОСОБА_1 передано замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт на обєкті будівництва, розробленої не в повному обсязі з порушенням вимог будівельних норм (п. 1.4 ДБН В.2.6-14-95 "Покриття будинків і споруд", що є порушенням вимог п. 4.1, абз. 2 п. 8.2 ДБН А 2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документвції на будівництво".

Представники сторін надали клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до матеріалів справи, на підставі пункту 4 статті 122 КАС України, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх доказами, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.11 (далі -Порядок № 553), на підставі листа Управління Служби безпеки України у Миколаївській області від 29.08.2016 № 6977-16-16, згідно з направленням № 862 від 13.09.2016 року, відповідачем було проведено позапланову перевірку на об'єкті: «Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1».

За результатами перевірки складено акт від 23.9.2016 року, яким встановлено наступні порушення: ФОП ОСОБА_1 передано замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт на обєкті будівництва, розробленої не в повному обсязі з порушенням вимог будівельних норм (п. 1.4 ДБН В.2.6-14-95 "Покриття будинків і споруд", що є порушенням вимог п. 4.1, абз. 2 п. 8.2 ДБН А 2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документвції на будівництво".

23.09.2016 року відповідачем складено Припис № 131 стосовно ФОП ОСОБА_1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил в якому зазначив, що проектна документація для будівництва об'єкту «Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1» розроблена не в повному обсязі та з порушенням вимог п. 1.4. ДБН В.2.6-14-95 «Покриття будинків і споруд» (том 1 проектування), що є порушенням п. 4.1, абз. 2 п. 8.2 ДБН А 2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» та виклав вимогу у вигляді усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом приведення документації на об'єкт «Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1» у відповідність до вимог діючого містобудівного законодавства.

Крім того, 23.09.2016 р. відповідачем складено відносно позивача протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за які передбачена абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»

06.10.2016 року відповідач в особі головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Савчука О.С. та начальника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Міхєєва І.С. виніс постанову № 97/1014-7121-16 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в якій зазначив, що «проектна документація для будівництва об'єкту «Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1» розроблена не в повному обсязі та з порушенням вимог п. 1.4. ДБН В.2.6-14-95 «Покриття будинків і споруд» (том 1, проектування), чим порушені вимоги п. 4.1, абз. 2 п. 8.2 ДБН А 2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» та на цій підставі визнав ФОП ОСОБА_1 винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та наклав на нього штраф у розмірі 130 500, 00 грн.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI, який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частин 1, 2 та 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 7 Порядку визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно з пунктами 16-22 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Вказані положення законодавства надають органу державного архітектурно-будівельного контролю право за результатами здійснення планових та позапланових перевірок складати акт перевірки, протокол та припис про усунення порушень, а також накладати штраф шляхом винесення постанови.

З аналізу наведених положень вбачається, що орган державного архітектурно-будівельного контролю має право за результатами здійснення планових та позапланових перевірок складати акт перевірки, протокол та припис про усунення порушень, а також накладати штраф на суб'єкта містобудування шляхом винесення постанови.

Як вже було зазначено вище, під час перевірки Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області встановлено, що в ФОП ОСОБА_1 передано замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт на обєкті будівництва, розробленої не в повному обсязі з порушенням вимог будівельних норм (п. 1.4 ДБН В.2.6-14-95 "Покриття будинків і споруд", що є порушенням вимог п. 4.1, абз. 2 п. 8.2 ДБН А 2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документвції на будівництво".

Судом встановлено, що будівельні роботи на вищезазначеному об'єкті виконуються на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт від 21.11.2015 року № МК 19.

Проектна документація на виконання робіт на даному об'єкті розроблена фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 Роботи з капітального ремонту покрівлі на зазначеному об'єкті «Автобіолюкс» і станом на день розгляду справи не завершені.

Судом встановлено, що між фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 та Департаментом житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради в особі директора Коваленко О.В. складено договір про надання послуг з виконання проектно-кошторисної документації (ПКД) № 1109 від 25.09.2015 року. Предметом вказаного договору згідно з п. 1.1. є виконання проектно-кошторисної документації по об'єкту: «Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1».

Відповідно до п. 1.2. Договору наукові, технічні, економічні та інші вимоги до проектно-кошторисної документації, які є предметом цього Договору, виконуються згідно державних будівельних норм України та Завданню на проектування.

Завдання на проектування затверджено директором Департаменту житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради Коваленко О.В. 10.07.2015 р.

Згідно з п. 20 Завдання виконавець (позивач) повинен розробити робочий проект на капітальний ремонт шиферної покрівлі.

Відповідно до п. 23 Завдання - Заходи пожежної безпеки - Замовник зазначив «Даним проектом не передбачати. (Вогнезахист дерев'яних конструкцій буде виконана по окремому проекту спеціалізованою проектною організацією)».

Відповідно ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані: доручати виконання окремих видів проектних і будівельних робіт особам, які мають відповідну ліцензію.

Згідно з п. 4.1 ДБН А 2.2-3:2014 проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

Відповідно до п. 4.1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 45 від 16.05.2011 р. (у редакції Наказу від 23.03.2012 р. № 122) завдання на проектування об'єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» і затверджується замовником за погодженням із ген проектувальником (проектувальником).

Відповідно до п. 12 Порядку № 45, окремі розділи або частини проектної документації розробляються відповідними виконавцями, які мають кваліфікаційний сертифікат та/або виконавцями, які не мають такого сертифіката.

Титульний аркуш проекту підписується та скріплюється печаткою ГАПа. Окремі розділи або частини проектної документації підписуються виконавцями, які мають кваліфікаційний сертифікат та/або виконавцями, які не мають такого сертифіката, але є безпосередніми розробниками цих розділів або частин проектної документації.

Відповідно до абз.2 п. 8.2 ДБН А 2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі.

Згідно із ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані не включати до завдання на проектування вимог, що суперечать вимогам законодавства України, затвердженій містобудівній документації, державним нормам, стандартам і правилам.

Окрім того, приписами п. 11.3 Порядку визначено, що: «Замовник та генпроектувальник (проектувальник) можуть прийняти обґрунтоване узгоджене рішення щодо зміни кількості стадій та стадійності проектування».

Замовник, у відповідності до наведених норм визначив в п. 23 Завдання межі зобов'язання позивача та визнав за доцільне доручити розробку проекту з вогнезахисту спеціалізованій проектній організації.

Тобто, виконавець за Договором про надання послуг з виконання проектно-кошторисної документації (ПКД) від 25.09.2015 р. та відповідного Завдання на проектування від 27.08.2015 р., а саме позивач діяв в межах чинного законодавства.

09.10.2015 року позивач відповідно до акту здачі-приймання проекто-кошторисної документації передав Замовнику проектно-кошторисну документацію згідно з завданням на проектування, у відповіності до якого, надана проектно-кошторисна документація задовольняє умовам договору та належним чином оформлена.

В свою чергу, незважаючи на те, що Завданням не було передбачено розроблення "Заходів пожежної безпеки", позивачем при виготовленні проектної документаціі було замовлено виготовлення цього розділу, а саме - вогнезахист деревяних конструкцій покрівлі, у фізичної особи-підприємця ОСОБА_5, що підтверджується договором №330.15 від 05.02.2015 року, накладною, актом здачі-прийняття робіт по розробці проектів вогнезахисту кровляних конструкцій покрівель житлових будинків від 05.01.2016 року.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» N 208/94-ВР від 14.10.1994 правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» N 208/94-ВР від 14.10.1994 суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат; експертна організація - у розмірі вісімнадцяти мінімальних заробітних плат. .

Підставою для притягнення до відповідальності позивача є скоєння правопорушення, але в даному випадку, відсутня об'єктивна сторона правопорушення (бездіяльність позивача щодо не оформлення розділу проекту щодо вогнезахисту дерев'яних констукцій покрівлі), як складова складу правопорушення, оскільки, по-перше, замовником (Департаментом житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради) не було доручено позивачу розробку проекту з вогнезахисту дерев'яних констукцій покрівлі, а, по-друге, позивачем при виготовленні проектної документаціі було замовлено виготовлення цього розділу, а саме - вогнезахист деревяних конструкцій покрівлі, у іншої особи, тому підстави для притягнення до відповідальності позивача відсутні.

Відповідно до вимог ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, свою позицію не довів та не обґрунтував. В свою чергу позивач довів протиправність прийнятих відповідачем рішень.

Підставами для скасування рішення суб'єкта владних повноважень є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. При цьому, обов'язковою умовою скасування такого рішення є також наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі. З цією метою суд повинен з'ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову, належних учасників процесу), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Суд також враховує встановлений ст.3 Конституції України, ст.7 КАС України принцип верховенства права, який в адміністративному судочинстві зобов'язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Системний аналіз наведених правових норм при застосуванні до правовідносин, що є предметом судового дослідження, вказує на те, що відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, при прийнятті оскаржуваних рішень діяв необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, та без дотримання принципу верховенства права.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, документально підтверджені, відповідають чинному законодавству, у зв'язку із чим підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 2, 7-9, 14, 70-72, 79, 86,128, 158-163, 167, 254 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання нечинною та скасування постанови № 97/1014-7121-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2016р., у розмірі 130 500 грн. та визнання нечинним та скасування припису № 131 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.09.2016 року - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 97/1014-7121-16 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2016р., у розмірі 130 500 грн.

Визнати протиправним та скасувати припис № 131 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.09.2016 року.

Судові витрати в сумі 2683 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят три гривні) стягнути на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя Г.В. Лебедєва