Справа № 826/3245/16
Суддя: Глущенко Я.Б.
Дата ухвалення: 2017-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/3245/16 Головуючий у 1-й інстанції: Аблов Є.В. Суддя-доповідач: Глущенко Я.Б.
У Х В А Л А

Іменем України

24 січня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Глущенко Я.Б.,

суддів Пилипенко О.Є., Кузьмишиної О.М.,

секретаря Строяновської О.В.,

за участю:

представника позивача: ОСОБА_2,

представника відповідача: Перепелиціна К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Київської міської ради про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити дії, за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 листопада 2016 року, -

У с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернулася у суд із позовом до Київської міської ради, у якому просила визнати протиправними дії останньої щодо порушення порядку розгляду клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою по відведенню земельної ділянки та зобов'язати Київську міську раду винести на засідання чергової сесії Ради та розглянути подане позивачем клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо надання у власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки) у межах норм безоплатної приватизації, орієнтованою площею до 0,10 га в межах міста Києва у відповідності до норм чинного законодавства із прийняттям відповідного рішення.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 листопада 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, у якій просила скасувати постанову та ухвалити нове рішення - про задоволення позову.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду - без змін, з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем до свого клопотання від 02.10.2015 року не були подані документи, які визначені в п. 3 ст. 20 розділу 7, п. 2 ст. 5 розділу 2 Тимчасового порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в м. Києві, яке затверджене рішенням Київської міської ради «Про Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві від 28.02.2013 року №63/9120, тобто подане позивачем клопотання не відповідало вимогам Земельного кодексу України та Порядку, тому по суті Департаментом земельних ресурсів не розглядалося, а відтак і не було винесено на розгляд Київської міської ради.

З такими висновками суду не можна не погодитися.

Колегією суддів установлено, що 02.10.2015 року представник позивача звернувся до Київської міської ради з повторним клопотанням про отримання безоплатно у власність ОСОБА_4 земельної ділянки, в якому просив:

- виділити останній земельну ділянку, зазначену на графічному матеріалі, орієнтовним розміром до 0,10 га, в межах міста Києва з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд;

- надати дозвіл на розробку проекту землеустрою по відведенню земельної ділянки орієнтовною площею до 0,10 га по передачі її безоплатно у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд в межах міста Києва.

До заяви позивача були додані: копія паспорту та ідентифікаційного коду ОСОБА_4, графічні матеріали на 2 арк., копія договору доручення № 19/11/14-зд від 12.11.2014.

Листом від 11.11.2015 року № 057023-08/Л-9520-15982 Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив позивача, що його клопотання не може бути розглянуте по суті.

При цьому, Департамент послався на те, що ст. 20 Порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затвердженого рішення Київської міської ради від 28.02.2013 № 63/9120, визначено, що до клопотання про передачу земельної ділянки у власність додаються певні документи, в тому числі графічні матеріали в масштабі не менше 1:2000, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, а саме: витяг з міського земельного кадастру та витяг з містобудівного кадастру.

До того ж, рішенням Київської міської ради від 04.03.2015 № 195/1060, яке набуло чинності 03.04.2015, викладено в новій редакції та приведено у відповідність до чинного законодавства вказаний вище Порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затверджений рішенням Київської міської ради від 28.02.2013 № 63/9120, і були внесені зміни до вказаного рішення, а саме п. 14 ст. 2 Порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві (із змінами внесеними рішенням Київської міської ради від 04.03.2015 № 195/1060) встановлено, що у разі відсутності плану зонування або детального плану території, затвердженого відповідно до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», передача (надання) земельних ділянок із земель комунальної власності у власність чи користування фізичним і юридичним особам для містобудівних потреб забороняється, якщо інше не передбачено законодавством.

Окрім того, п. 15 рішення Київської міської ради від 04.03.2015 № 195/1060 тимчасово до затвердження планів зонування та/або детальних планів територій і визначення у таких планах територій, придатних для вибору і надання земель для проведення містобудівної діяльності (на територіях, де такі плани відсутні), зупинено надання громадянам дозволів на розроблення документації із землеустрою щодо земельних ділянок для ведення садівництва, будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів.

Уважаючи вказані накази протиправними, позивач звернувся у суд з адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 118 Земельного кодексу України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об'єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку (ч. 7 ст. 118 Земельного кодексу України).

Порядок передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність із земель комунальної власності регулюється Тимчасовим порядком передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в м. Києві, яке затверджене рішенням Київської міської ради «Про Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві від 28.02.2013 року №63/9120 (далі - Порядок №63/9120) та прийняте відповідно до ст. 140 Конституції України та п. 2 ст. 22 Закону України «Про столицю України - місто герой Київ».

Так, пунктом 4 ст. 20 розд. 7 Прядку №63/9120 визначено, що секретаріат Київської міської ради разом з дорученням (резолюцією) Київського міського голови або заступника міського голови - секретаря Київської міської ради у день надходження клопотання або протягом наступного робочого дня надсилає його через приймальню Київської міської ради з земельних питань для опрацювання до Департаменту земельних ресурсів.

При цьому, пп. 3.12 п. 3 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради віл 19.12.2002 №182/342, передбачено, що Департамент земельних ресурсів є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) готує та подає в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, розпоряджень Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань: розпорядження землями в межах міста Києва; передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб; надання земельних ділянок в користування, вилучення земельних ділянок; продажу земельних ділянок у власність; викупу земельних ділянок для суспільних потреб міста; звільнення самовільно зайнятих земельних ділянок; встановлення та зміни межі районів у місті, в порядку, встановленому законодавством України; встановлення сервітуту (права на обмежене користування).

Отже, з урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла до висновку, що Київська міська рада мала право делегувати повноваження щодо розгляду заяв на отримання земельних ділянок та виготовлення відповідних проектів рішень Департаменту земельних ресурсів, який на момент подання позивачем клопотання, був структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що спростовує доводи апелянта про те, що відповідач протиправно направив клопотання на розгляд Департаменту, який не уповноважений по суті розглядати вказане клопотання.

Разом з тим, згідно з ст. 5 розділу 2 та п.п. 1-3 ст. 20 розд. 7 Порядку №63/9120 (з урахуванням редакції рішення від 04.03.2015 року №195/1060 громадяни, зацікавлені в одержанні земельної ділянки у межах м. Києва для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального гаражного та дачного будівництва чи ведення садівництва, подають безпосередньо до Київської міської ради клопотання про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку для зазначених цілей в оренду - клопотання в довільній формі про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою.

У клопотанні про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку в оренду - у клопотанні про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зазначаються цільове призначення ділянки, орієнтовний розмір і місце розташування земельної ділянки (далі - клопотання).

До клопотання додаються, зокрема, графічні матеріали в масштабі не менше 1:2000, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, а саме: витяг з міського земельного кадастру та витяг з містобудівного кадастру.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, в клопотанні представником позивача не було зазначено конкретне місце розташування земельної ділянки. Бажаним місцем розташування земельної ділянки позивач зазначила всю територію, що перебуває в розпорядженні Київської міської ради (тобто, все місто).

Отже, до клопотання не було додано документів, перелік яких чітко передбачено Порядком № 63/9120 та Земельним кодексом України.

Доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі, щодо того, що до клопотання було додано графічні матеріали в порядку ст. 118 Земельного кодексу України також не відповідають обставинам справи.

Так, як зазначалося вище, до клопотання було додано витяг із карти України з виділенням меж міста та публічної кадастрової карти України, які на переконання колегії суду, не є графічними матеріалами в розумінні Тимчасового порядку, оскільки такі графічні матеріали не відображають місце розташування конкретної земельної ділянки та не дають змоги Київській міській раді перевірити чи відповідає це місце вимогам законів, прийнятим відповідно до них нормативно-правовим актам, генеральним планам населених пунктів та іншій містобудівній документації, схемам землеустрою і техніко-економічним обґрунтуванням використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектам землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затвердженим у встановленому законом порядку, що зобов'язаний здійснити останній згідно положень ч. 7 ст. 118 Земельного кодексу України.

Відповідно до п.п. 4 і 5 ст. 5 розд. 2 та п. 5 ст. 20 розд. 7 Порядку № 63/9120 у разі невідповідності клопотання та складу доданих до нього документів вимогам цього Порядку клопотання по суті не розглядається Департаментом земельних ресурсів, про що громадянина інформують відповідним листом протягом семи робочих днів з дня надходження клопотання з секретаріату Київської міської ради.

У цьому разі громадянин або уповноважена ним особа отримують додані до клопотання документи у Департаменті земельних ресурсів для приведення їх у відповідність до вимог цього Порядку, а при отриманні документів на звороті клопотання громадянином або уповноваженою ним особою робиться відповідна відмітка з описом отриманих документів, яка скріплюється підписом громадянина або уповноваженої ним особи із зазначенням дати отримання документів.

Після усунення громадянином зазначених Департаментом земельних ресурсів недоліків повторне повернення клопотання не допускається.

Після приведення документів, що були додані до клопотання, у відповідність до вимог цього Порядку громадянин подає клопотання до Київської міської ради в порядку, встановленому цією статтею.

Приймальня Київради з земельних питань у день реєстрації клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або протягом наступного робочого дня передає це клопотання з доданими до нього документами, сформованими у справу-клопотання, до Департаменту земельних ресурсів.

У разі надходження до Департаменту земельних ресурсів клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою з доданими документами, які не відповідають складу та змісту документів, встановлених цією статтею, або не дають можливості розглядати клопотання по суті (подано недостатньо відомостей та документів щодо правового статусу майна, розташованого на земельній ділянці, графічні матеріали не відповідають вимогам цієї статті), Департамент земельних ресурсів через приймальню Київради з земельних питань повертає їх зацікавленій особі на доопрацювання.

У випадку повернення клопотання Департамент земельних ресурсів письмово зазначає про підстави такого повернення.

Після усунення зацікавленою особою зазначених Департаментом земельних ресурсів недоліків повторне повернення клопотання не допускається.

Таким чином, ураховуючи, що подане позивачем клопотання не відповідало вимогам Земельного кодексу України та положенням Порядку, воно правомірно по суті Департаментом земельних ресурсів не розглядалося та не було винесено на розгляд Київській міській раді.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.10.2015 у справі № 826/7305/15 за позовом ОСОБА_6 до Київської міської ради про визнання таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили рішення Київської міської ради «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 28.02.2013 N 63/9120 «Про Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві» від 04.03.2015 № 195/1060 в окремих його частинах, якою визнано таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили та нечинним рішення Київської міської ради «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 28.02.2013 N 63/9120 «Про Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві" від 04 березня 2015 року N 195/1060 у частинах, зокрема: п. 15 такого Рішення від 04.03.2015 № 195/1060, абз. 2 - 4 п. 3 ст. 20 розд. 7 Порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, що є додатком 1 до рішення Київської міської ради «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 28.02.2013 № 63/9120 «Про Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві» від 04.03.2015 № 195/1060), набрала законної сили лише з 17.12.2015.

Однак, положення ст. 5 розд. 2 Порядку № 63/9120 (в редакції рішення Київської міської ради від 04.03.2015 № 195/1060) передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, що є додатком 1 до рішення Київської міської ради від 04.03.2015 № 195/1060) такими, що не відповідають правовому акту вищої юридичної сили, в судовому порядку не визнавалися.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції та не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права. Тому, відсутні підстави для задоволення вимог апелянта.

Отже, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана постанова - залишенню без змін, на підставі ст.ст. 198 ч. 1 п. 1, 200 КАС України.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 листопада 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання у повному обсязі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддяЯ.Б. Глущенко
суддя О.Є. Пилипенко
суддяО.М. Кузьмишина

(Повний текст ухвали складений 27 січня 2017 року.)

Головуючий суддя Глущенко Я.Б.

Судді: Пилипенко О.Є.

Кузьмишина О.М.