Справа № 826/5919/16
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2017-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

30 січня 2017 року № 826/5919/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Огурцова О.П., суддів: Арсірія Р.О., Кузьменка В.А., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Київспецмонтаж"
до1) Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві 2) Державної архітектурно-будівельної інспекції України
про скасування постанови та припису,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство "Київспецмонтаж" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про притягнення до відповідальності від 24.03.2016 та припису про усунення порушень вимог законодавства від 11.03.2016.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що перевірка позивача на підставі звернення фізичної особи була проведена через 46 днів від дати звернення, в той час, як законодавством встановлено строк для проведення перевірки не більше 5 днів, у виняткових випадках 7 днів. Також, позивач наголошує, що товариством до декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 10.02.2016 №КВ 32 в розділі щодо відповідальної особи з технічного нагляду було внесено достовірну інформацію, оскільки хоч на дату реєстрації декларації (10.02.2016) інженер помер (02.07.2015), проте будівництво було закінчено 30.06.2015, тобто на час здійснення будівництва зазначена особа була живою та здійснювала технічний нагляд аж до закінчення цього будівництва.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача-1 у судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник відповідача-2 у судовому засіданні заперечила проти позовних вимог та просила відмовити у задоволенні адміністративного позову повністю. Свої заперечення проти позову відповідач обґрунтовує тим, що при проведенні перевірки було встановлено порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: на час реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 10.02.2016 №КВ 32 інженера технічного нагляду ОСОБА_1 не було в живих (помер), що зумовило винесення припису про усунення порушень та постанови про накладення штрафу.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив продовжити розгляд справи у письмовому провадженні.

Під час судового розгляду справи, суд,-

В С Т А Н О В И В:

25.01.2016 Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві отримав звернення від фізичної особи ОСОБА_2, в якому останній просив провести перевірку будівництва на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_1 на АДРЕСА_1, де побудований великий житловий будинок на земельній ділянці з цільовим призначенням для ведення особистого підсобного господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, за результатами перевірки вжити відповідних заходів та не допускати забудову садових товариств великими житловими будинками.

05.02.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» для здійснення позапланової перевірки на об'єкті будівництва будинку на АДРЕСА_1 на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 №976 та звернення гр. ОСОБА_2 від 25.01.2016 було виписано направлення для проведення позапланової перевірки від 05.02.2016 №б/н.

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві у присутності директора ПрАТ "Київспецмонтаж" Грозного Юрія Володимировича та уповноваженого представника ПрАТ "Київспецмонтаж" Ремез Галини Іванівни (довіреність №439 від 08.12.2015) відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі звернення гр. ОСОБА_2 від 25.01.2016 було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ПрАТ "Київспецмонтаж" щодо об'єкта будівництва - садовий будинок на АДРЕСА_1.

За результатами вищенаведеної перевірки було складено акт від 11.03.2016, яким встановлено наступне: «…на час реєстрації декларації №КВ 32 від 10.02.2016 інженера технічного нагляду ОСОБА_1 не було в живих (помер).

Враховуючи зазначене, замовником будівництва Приватним акціонерним товариством "Київспецмонтаж" у пункті 4 декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності «Будівництво садового будинку на АДРЕСА_1 №КВ 32 від 10.02.2016 було подано недостовірні дані стосовно відповідальної особи, яка здійснює технічний нагляд, чим порушено ч. 10 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".».

За результатами перевірки, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві складено наступні документи:

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.03.2016, в якому зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.03.2016, яким з метою усунення виявлених порушень зобов'язано ПрАТ "Київспецмонтаж" у термін до 11.04.2016 усунути виявленні порушення відповідно до чинного законодавства.

24.03.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві було винесено постанову про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №62/16/10/26-38/2403/0216, якою ПрАТ "Київспецмонтаж" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.3 п.6 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 62010,00 грн.

Приватне акціонерне товариство "Київспецмонтаж", не погоджуючись з такою позицією відповідачів, а також вважаючи припис та постанову протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернулося до суду з даним позовом.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

Відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність" до уповноважених органів містобудування та архітектури, зокрема, належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.

Згідно з пунктами 1, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 року № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Вказаним порядком визначено, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, Держархбудінспекцією.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно із пунктом 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно із пунктом 18 Порядку №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 19 Порядку №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно із пунктом 21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до пункту 22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Отже, з аналізу вищенаведених норм вбачається, що відповідачі, враховуючи надходження звернення від фізичної особи ОСОБА_2, були уповноважені на здійснення позапланової перевірки позивача. Крім того, обов'язковою умовою для правомірності проведеної перевірки є пред'явлення позивачу посадовою особою відповідача-1 службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, проведення перевірки протягом п'яти робочих днів та у присутності позивача або його представника, а також оформлення результатів перевірки актом на підставі якого у разі виявлення порушень вимог законодавства виноситься припис, протокол та постанова.

Крім того, суд звертає увагу, що твердження позивача про необхідність проведення позапланової перевірки протягом п'яти/семи робочих днів з моменту надходження звернення від фізичної особи є хибними, оскільки Порядком №553 (п. 7) законодавцем встановлений строк проведення перевірки, який обраховується від першого дня початку проведення перевірки до останнього дня проведення такої перевірки та який дійсно не повинен перевищувати п'яти (семи) робочих днів.

В той же час, позивачем не надано доказів, що перевірка, яка оформлена актом від 11.03.2016 була проведена не протягом п'яти робочих днів, а більше, у зв'язку з чим, суд приходить до висновку про дотримання відповідачем-1 строків проведення позапланової перевірки.

Крім того, твердження позивача про відсутність направлення для проведення позапланової перевірки позивача спростовується матеріалами справи, в якій наявна копія направлення від 05.02.2016 №б/н.

Як вбачається з акта від 11.03.2016, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві було проведено позапланову перевірку позивача у присутності директора ПрАТ "Київспецмонтаж" Грозного Юрія Володимировича та уповноваженого представника ПрАТ "Київспецмонтаж" Ремез Галини Іванівни (довіреність №439 від 08.12.2015), що також спростовує твердження позивача про проведення перевірки без участі уповноважених представників товариства, оскільки доказів зворотнього суду не надано.

Крім цього, припис та постанова про накладення штрафу складається за наслідками перевірки, які оформлюються актом, тобто на підставі акта, а не направлення, як хибно стверджує позивач.

Отже, матеріалами справи підтверджується, що позапланова перевірка позивача була проведена у відповідності до вимог чинного законодавства України.

Як вбачається з акта перевірки від 11.03.2016, відповідач дійшов висновку про порушення позивачем ч. 10 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Позиція відповідача ґрунтується на тому, що замовником будівництва Приватним акціонерним товариством "Київспецмонтаж" у пункті 4 декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності «Будівництво садового будинку на АДРЕСА_1 №КВ 32 від 10.02.2016 було подано недостовірні дані стосовно відповідальної особи, яка здійснює технічний нагляд, оскільки на час реєстрації декларації №КВ 32 від 10.02.2016 інженера технічного нагляду ОСОБА_1 не було в живих (помер).

Позивач не заперечує, що на час реєстрації декларації №КВ 32 від 10.02.2016 інженер технічного нагляду ОСОБА_1 помер (ІНФОРМАЦІЯ_1), проте наголошує, що будівництво було закінчено 30.06.2015, тобто на час здійснення будівництва зазначена особа була живою та здійснювала технічний нагляд аж до закінчення цього будівництва, що свідчить про відсутність правопорушення, передбаченого ч. 10 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно із частинами першою та десятою статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Відповідно до статті 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств (далі - будівництво об'єкта) визначено в Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. №903 (далі - Порядок).

Відповідно до пунктів 2 та 3 Порядку технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

Технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.

Отже, технічний нагляд здійснюється виключно в період будівництва об'єкта, відтак закінчується такий нагляд в день завершення будівельних робіт, а не до реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта.

Як вбачається з матеріалів справи, 20.03.2014 між ПрАТ "Київспецмонтаж" (замовник) та ТОВ «Будівельна компанія «ЗЗБК №1» (генпідрядник) було укладено договір підряду №7 на виконання робіт з будівництва індивідуального садового будинку на ділянці АДРЕСА_1, в якому зазначено, що початок робіт розпочинається з 26.05.2014 (пп. 3.1), а термін завершення робіт буде визначено додатковою угодою до цього договору.

23.05.2014 між ПрАТ "Київспецмонтаж" (замовник) та ОСОБА_1, кваліфікаційний сертифікат технічного нагляду серія НОМЕР_2, виданий Архітектурно-будівельною атестаційною комісією інженерів технічного нагляду Міністерства регіонального розвитку та будівництва України (копія сертифікату наявна в матеріалах справи) (виконавець) було укладено договір про надання послуг з технічного нагляду за будівництвом садового будинку на ділянці АДРЕСА_1.

В додатковій угоді №2 до договору підряду №7 від 20.03.2014 на виконання робіт з будівництва індивідуального садового будинку на ділянці АДРЕСА_1 від 29.06.2014 визначено, що термін завершення робіт - 20.09.2014.

30.09.2014 між ПрАТ "Київспецмонтаж" (замовник) та ТОВ «Будівельна компанія «ЗЗБК №1» (генпідрядник) було підписано акт про приймання-передачу робіт виконаних, згідно з договором №7 від 20.03.2014 та додаткових угод №1 від 14.04.2014 і №2 від 29.06.2014, згідно якого роботи виконані в повному обсязі.

Пунктом 17 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. N 461, (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 8 вересня 2015 р. N 750), встановлено, що замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю два примірники декларації: щодо об'єктів, які належать до I - III категорії складності, за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.

У додатку 3 до цього Порядку наведено форму декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності, графа 12 якої містить інформація про об'єкт, зокрема про дату початку будівництва та дату закінчення будівництва.

Проте, відповідач-2, на якого положеннями частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України покладено обов'язок щодо доказування правомірності своїх дій та рішень, не надано суду жодних доказів та пояснень, що саме на момент закінчення будівництва садового будинку на ділянці АДРЕСА_1, а не на момент реєстрації декларації №КВ 32 від 10.02.2016 особа, яка здійснювала технічний нагляд такого будівництва, а саме: ОСОБА_1 помер.

Відтак, твердження відповідачів про порушення позивачем частини десятою статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме: внесення недостовірних даних до декларації про готовність об'єкта до експлуатації №КВ 32 від 10.02.2016 не підтверджені жодним доказом, що свідчить про їх хибність.

Таким чином, враховуючи, що матеріалами справи не підтверджується висновок відповідача-1 про порушення позивачем вимог у сфері містобудівної діяльності, викладений в акті від 11.03.2016, то винесені на підставі такого акта припис і постанова є протиправними та підлягають скасуванню.

З огляду на викладене, керуючись вимогами статей 69-71, 94, 160-165, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.03.2016.

3. Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №62/16/10/26-38/2403/0216 від 24.03.2016.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі апеляційного оскарження постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя О.П. Огурцов

Судді Р.О. Арсірій

В.А. Кузьменко