Справа № 810/3998/16
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2017-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

810/3998/16

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2017 року 810/3998/16

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Балаклицького А.І., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Києві адміністративну справу

за позовом

Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області

до

Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспільміськбуд"

про

застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспільміськбуд" про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення проведення будівельно-монтажних робіт з будівництва житлово-офісного комплексу по вул. Київський шлях, 95, м. Бориспіль Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспільміськбуд".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час проведення планової перевірки додержання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки об’єкту будівництва житлово-офісного комплексу ТОВ "Бориспільміськбуд" за адресою: вулиця Київський шлях, 95, місто Бориспіль, контролюючим органом виявлено ряд порушень вимог галузевих нормативно-правових актів, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей та які зафіксовані в акті перевірки від 21.09.2016 №135. Зважаючи на те, що подальша експлуатація об’єкту створює безпосередню загрозу для життя та здоров'я людей, позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення проведення будівельно-монтажних робіт.

Відповідач позов не визнав, надав суду письмові заперечення, в яких просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що перевірка позивачем проведена з порушенням вимог чинного законодавства, а порушення вказані в акті самі по собі не призводять до виникнення та розповсюдження пожежі, а отже не створюють загрози життю і здоров’ю людей, а тому відсутня необхідність і підстави у примусовому порядку застосовувати заходи реагування до відповідача.

У судове засідання, призначене на 23.01.2017, з’явились представники сторін.

До початку розгляду справи по суті представник відповідача звернувся до суду з письмовим клопотанням про розгляд справи за його відсутністю в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи, що для розгляду і вирішення даної справи відсутня потреба у заслуховуванні свідків чи експертів, а також немає інших перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, зазначених у статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, судом прийнято рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що в період з 06.09.2016 по 21.01.2016 посадовими особами Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на підставі наказу від 08.08.2016 №369 та посвідчення на проведення перевірку від 10.08.2016 №2075 проведено планову перевірку об’єкту будівництва житлово-офісного комплексу ТОВ "Бориспільміськбуд" за адресою: вулиця Київський шлях, 95, місто Бориспіль, з питань додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами проведення планової перевірки позивачем складено Акт планової перевірки щодо додержання суб’єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 21.09.2016 №135, в якому зафіксовані такі порушення, а саме:

- план-схема при в’їзді на територію будівельного майданчика житлово-офісного комплексу (далі - комплекс) не відповідає фактичному розташуванню будівельних вагончиків;

- не влаштовано проїзди для пожежних автомобілів на відстані 8-10 м від стін комплексу, навколо новобудови та всередині подвір’я, з покриттям для проїзду будь-якої пори року та доступу пожежників в будь-яку квартиру зі спеціальної пожежної техніки;

- відстань між наскрізними проходами у будинку більше 100 м;

- комплекс не забезпечений належним протипожежним захистом - відсутня спеціальна пожежно-рятувальна техніка придатна для рятування людей та гасіння можливих пожеж у висотних будинках;

- відстань від шафового газового розподільчого пункту до стіни комплексу менше 10 м;

- не проведено випробування зовнішнього протипожежного водопроводу 3 пожежними гідрантами на тиск та витрату з оформленням акту;

- пожежні гідранти влаштовані на відгалуженні від лінії водопроводу;

- пожежний гідрант розміщений на відстані менше 5 м від стіни комплексу;

- біля місць розташування пожежних гідрантів не встановлені покажчики;

- новобудову не обладнано внутрішнім протипожежним водопроводом;

- у квартирах не влаштовані внутрішньо квартирні пожежні кран-комплекти, приєднані до мережі господарсько-питного водопроводу будинку та обладнані котушками з пожежним рукавом завдовжки 15 м, діаметром 19 (або 25, 33) мм із розпилювачем, що забезпечує можливість подачі води у будь-яку точку квартири з урахуванням струменя води 3 м;

- не влаштовано та не передбачено виведення від системи внутрішнього протипожежного водопостачання, двох патрубків із з’єднувальними головками діаметром 80 мм для підключення пересувної пожежної техніки;

- насосну станцію не забезпечено за 1 категорією надійності електропостачання;

- запірну арматуру на обвідних лініях протипожежного водопостачання не обладнано електроприводами із пуском від пожежних кран-комплектів;

- вихід з приміщення насосної станції пожежогасіння не виконано безпосередньо назовні;

- двері приміщення насосної станції пожежогасіння не протипожежні 2-го типу;

- біля входу до насосної станції не влаштовано табло "Пожежна насосна станція" з освітленням уночі;

- у внутрішніх шарах зовнішнього утеплення стін комплексу, вище умовної висоти 26,5 м, допущено використання в якості утеплювача, пінопласт з невизначеними показниками пожежної безпеки;

- межі вогнестійкості монолітних залізобетонних конструкцій колон та перекриттів комплексу не підтверджені протоколами натурних вогневих випробувань;

- вхідні двері в квартири секцій № 3, 4 встановлено звичайні, без підтвердження їх межі вогнестійкості;

- в прорізах протипожежних перегородок технічних приміщень, електрощитових, вентиляційних, виходів на покрівлю, шахт для прокладання комунікацій, ліфтових холів пасажирських ліфтів, ліфтових холів ліфтів для транспортування пожежних підрозділів, машинних відділень ліфтів секцій № 3, 4 не встановлено протипожежні двері, люки 2-го типу;

- в прорізах протипожежних перегородок приміщень машинних відділень ліфтів для транспортування пожежних підрозділів не встановлено протипожежні двері 1-го типу;

- в прорізах протипожежних перегородок поверхових коридорів не встановлено протипожежні двері 2-го типу;

- двері зовнішніх повітряних зон сходових кліток типу НІ та ліфтових холів не обладнані пристроями для самозачинення та ущільненнями у притулах;

- зовнішні двері сходових кліток типу НІ секцій № 3,4 влаштовані шириною менше розрахункової ширини сходових маршів (менше 1,2 м);

- сходові марші сходових кліток типу НІ секцій № 3, 4 влаштовані шириною менше 1,2 м;

- сходові площадки сходових кліток типу НІ секцій № 3, 4 влаштовані шириною менше 1,2 м;

- проміжок між сходовими маршами менше 75 мм;

- допущено сполучення житлової частини комплексу з офісними приміщеннями;

- допускається транзитне проходження через офісні приміщення інженерних комунікацій житлової частини комплексу не обгороджених протипожежними перегородками 1 -го типу;

- евакуаційні виходи з підвального поверху влаштовано через загальні сходові клітки офісної частини секції № 3, 4 комплексу;

- сходові клітки офісної частини секції № 3, 4 комплексу не відокремлені від поверхових коридорів дверима з ущільненням в притулах та з пристроями для самозачинення;

- влаштовані вікна в протипожежній стіні сходової клітки офісної частини комплексу не протипожежні;

- у секції № 6 загальну сходову клітку влаштовано не типу НІ;

- допущено сполучення виходу 3 підвального поверху через загальну сходову клітку типу СК 1 секції № 1;

- не проводиться вогнезахист металевих конструкцій косоурів та площадок сходових кліток разом зі зведенням будівель;

- допускається розміщення технічних приміщень в об’ємах сходових кліток секцій № 3, 4;

- допускається проходження повітропроводів транзитом через сходову клітку;

- ширину частини поверхових коридорів суміжних до повітряних зон сходових кліток типу НІ житлових секцій виконано менше 1,6 м;

- ширину дверей вхідних квартир секції № 4 виконано менше 0,8 м;

- віконні прорізи в зовнішніх стінах суміжних секцій № 3, 4, що прилягають між собою під кутом виконано на відстані менше 4 м та не протипожежні;

- з квартир вище другого поверху не влаштований другий евакуаційний вихід (глухий простінок на евакуаційному балконі менше 1,2 м);

- допущено засклення балконів, які являються другими евакуаційними виходами квартир секції № 3, з 13 по 20 поверх включно;

- на перепадах висот покрівлі секції № 3 не влаштовано зовнішні пожежні драбини типів ПІ, П2;

- зовнішні пожежні драбини типу ПІ влаштовані шириною менше 0,7 м;

- допущено влаштування вбудованих кладових (комор) в об’ємі зовнішніх повітряних зон сходових кліток типу НІ;

- в кожній секції підвального поверху комплексу відсутні вікна розміром не менше 0,9x1,2 м з приямками;

- в прорізах протипожежних перегородок секції підвального поверху комплексу не встановлено протипожежні двері 2-го типу;

- не передбачено влаштування підпору повітря в ліфтові холи ліфтів для транспортування пожежних підрозділів;

- ліфт для транспортування пожежних підрозділів не обладнано драбиною, що кріпиться ззовні ліфтової кабіни;

- прохід з котельні до сходової клітки типу НІ виконано через житлові коридори;

- котельню не відокремлено від суміжних приміщень парогазонепроникними протипожежними перегородками з межею вогнестійкості не менше ЕІ 45;

- двері евакуаційних виходів не виконані з можливістю їх вільного відкривання без ключа з середини;

- на об’єкті не виконуються роботи з влаштування систем протипожежного захисту (системи пожежної сигналізації, оповіщення людей при пожежі, пожежогасіння машинного відділення ліфту для транспортування пожежних підрозділів, протидимної вентиляції) передбачені проектом;

- до розгляду не представлено акти прийняття в експлуатацію систем блискавкозахисту секцій № 3, 4;

- зона захисту системи блискавкозахисту не охоплює простір над обрізами газовідвідних та дихальних труб котельні;

- до розгляду не представлено паспорти блискавкозахисних пристроїв та паспорти заземлювачів системи блискавкозахисту;

- допускається зберігання горючих матеріалів в приміщеннях новобудови;

- мобільні будівлі (вагончики) розміщено більше 10 у групі;

- будівельні вагончики електриків розміщені на відстані менше 10 м від будівлі трансформаторної підстанції та будівлі охорони школи;

- допускається зберігання дерев’яних піддонів навалом впритул до новобудови;

- на вагончиках та тимчасових будівлях відсутні таблички із зазначенням призначення, інвентарного номеру, відповідального за протипожежний стан та порядком виклику пожежної охорони;

- не представлені матеріали замірів опору ізоляції силових та освітлювальних електричних мереж та електроустановок об’єкту;

- новобудова не в повному обсязі забезпечена нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння;

- на пожежних щитах не вказані їх порядкові номери;

- об’єкт не забезпечений знаками безпеки згідно ГОСТ 12.4.026-76;

- горючі будівельні матеріали не прибираються з території будівництва у спеціально відведені місця;

- в будівельних вагончиках допускається експлуатація тимчасових електромереж;

- з’єднання електропроводів у тимчасових вагончиках для будівельників виконано в скрутку;

- електрощити, групові електрощити не оснащені схемами підключення споживачів з пояснюючими написами і вказаним значенням номінального струму апаратів захисту (плавкої вставки);

- електрощити, групові електрощити не захищені автономними системами пожежогасіння;

- допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи;

- в будівельних вагончиках лампи розжарення не закриті захисними плафонами;

- допускається використання саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред'являються до переносних (пересувних) електропроводок;

- на вхідних дверях виробничих та складських приміщень не вказані зони класу та категорії по вибухопожежній та пожежній небезпеці згідно ДНАОП 0.00- 1.32-01 та НАПБ Б.03.002-2007;

- наказом не визначено: порядок відключення від мережі електрообладнання в разі пожежі; порядок огляду і зачинення приміщень після закінчення роботи; порядок організації експлуатації і обслуговування наявних технічних засобів протипожежного захисту (вогнегасників, тощо); дії працівників в разі виникнення пожежі;

- не призначено посадову особу за організацію вимог техногенної безпеки;

- не обладнано інформаційно-довідковий куточок для надання допомоги персоналу в отриманні відомостей щодо конкретних дій у надзвичайних ситуаціях;

- не ведеться журнал реєстрації вступного інструктажу з питань техногенної безпеки;

- результати проведення ідентифікації потенційно небезпечного об'єкту (котельні) не узгоджені з державним інспектором у сфері цивільного захисту;

- не розроблено та не впроваджується під час будівництва вимоги розділу "Інженерно-технічні заходи цивільного захисту, цивільної оборони (ІТЗ ЦЗ (ЦО)".

Враховуючи те, що під час проведення планової перевірки відповідача було виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створює, на думку позивача, загрозу життю та здоров’ю людей, позивач звернувся з позовом до суду щодо застосування заходів реагування.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності, що передбачено частиною 1 статті 3 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до частини 4 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Водночас частиною 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Якщо законом передбачено, що обґрунтованість вжиття органом державного нагляду (контролю) заходів реагування має бути підтверджена судом, орган державного нагляду (контролю) звертається до адміністративного суду з адміністративним позовом не пізніше наступного робочого дня з дня видання (прийняття) відповідного розпорядчого документа.

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Згідно статті 39 Закону України "Про охорону праці" посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Згідно з пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як зазначено в частині 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України).

У свою чергу, державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, згідно з Указом Президента України "Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій" від 16.01.2013 №20/2013, здійснює Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України), яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України та входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Отже, єдиною підставою для повного чи часткового зупинення діяльності підприємства є факт створення відповідачем загрози життю та здоров'ю людей у зв'язку із експлуатацією приміщень, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.

При цьому, така ознака як створення загрози життю та/або здоров'ю людей досить широко трактується, теоретично всі порушення протипожежних норм у тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей. Отже, застосування цих заходів можливе за будь-яке порушення. Оскільки обов’язок доведення позовних вимог законом покладено на позивача, то саме органи пожежного нагляду мають обґрунтувати необхідність застосування зупинення роботи підприємства, а суд дослідити вказані докази та надати їм відповідної правової оцінки.

У той же час позивач не довів обґрунтованість обрання такого заходу, як повна зупинка проведення будівельно-монтажних робіт з будівництва житлово-офісного комплексу по вул. Київський шлях, 95, м. Бориспіль ТОВ "Бориспільміськбуд" з урахуванням виявлених у ході планової перевірки порушень.

Суд також зазначає, що виявлені під час перевірки порушення законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки є такими правопорушеннями, які можуть бути усунуті шляхом надання припису, накладення адміністративного стягнення на посадових осіб продавця або застосування до суб’єкта господарювання фінансових санкцій. Водночас, повне зупинення проведення будівельно-монтажних робіт з будівництва житлово-офісного комплексу ТОВ "Бориспільміськбуд" є крайнім заходом, який несе значні негативні фінансові наслідки для відповідача, його працівників та громадян-інвесторів вказаного будівництва, тому має застосовуватись лише якщо іншими заходами неможливо забезпечити безпеку для життя та здоров'я людей.

Крім того, суд зазначає, що з аналізу правових норм, які містяться у пункті 12 частини першої статті 67, частині другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, вбачається, що передумовою звернення суб'єкта владних повноважень до адміністративного суду щодо застосування або підтвердження обґрунтованості застосування заходів реагування є встановлення такого порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює реальну загрозу життю та здоров'ю людей.

З урахуванням встановлених обставин, суд вважає за доцільне зазначити про необхідність встановлення рівноваги між здійсненням контролю за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано.

Вимога знаходження справедливої рівноваги означає, що завжди має бути розумна пропорційність між використовуваними засобами і метою, яка ними достягається.

Принцип пропорційності спрямований на забезпечення у правовому регулюванні розумного балансу приватних і публічних інтересів, відповідно до якого цілі обмежень прав мають бути істотними, а засоби їх досягнення обґрунтованими і мінімально обтяжливими для осіб, чиї права обмежуються; дозволяє досягти розумного співвідношення між цілями державного впливу та засобами їх досягнення.

Принцип пропорційності являє собою загальний, універсальний принцип права, який вимагає співрозмірного обмеження прав та свобод людини для досягнення публічних цілей.

Суд вважає, що вимоги позивача стосовно повного зупинення проведення будівельно-монтажних робіт з будівництва житлово-офісного комплексу по вулиці Київський шлях, 95, м. Бориспіль ТОВ "Бориспільміськбуд" не відповідає важкості тих порушень, які виявлені під час перевірки.

Крім того, у разі прийняття рішення про зупинення проведення будівельно-монтажних робіт на вказаному будівництві, відповідач не зможе усунути виявлені порушення, оскільки у нього будуть відсутні повноваження на проведення будівельно-монтажних робіт з метою усунення виявлених порушень.

Більш того, позивачем не надано суду переконливих доказів того, що перелічені в акті перевірки від 21.09.2016 №135 порушення ТОВ "Бориспільміськбуд" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, а усунення цих порушень вимагає вжиття заходів реагування у вигляді саме повного зупинення проведення будівельно-монтажних робіт з будівництва житлово-офісного комплексу і не може бути усунуто іншими можливими заходами.

Отже, зважаючи на фактичні обставини справи на час вирішення цього спору, суд приходить до висновку про відсутність необхідності у примусовому порядку застосовувати до відповідача таких заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), як повного зупинення проведення будівельно-монтажних робіт з будівництва житлово-офісного комплексу по вулиці Київський шлях, 95, м. Бориспіль ТОВ "Бориспільміськбуд".

Згідно частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що викладені у позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а його вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтею 124 Конституції України, статтями 11, 14, 69-72, 128, 158-163, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області - відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови.

Суддя Балаклицький А. І.