Справа № 810/1973/16
Суддя: Кузьменко В. В.
Дата ухвалення: 2017-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/1973/16 Головуючий у 1-й інстанції: Горобцова Я. В. Суддя-доповідач: Кузьменко В. В.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2017 року м. Київ

Колегія Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я.М., Степанюка А. Г.,

за участю секретаря Видмеденко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.10.2016, -

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 30.12.2015 №.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.10.2016 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції, як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального права, та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

В судовому засіданні представник апелянта підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити. Представник відповідача просив залишити апеляційну скаргу без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно зі ст.ст. 198 ч. 1 п. 1, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції всебічно, повно та об'єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини, наданим доказам дав вірну правову оцінку і дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позовних вимог.

При цьому виходив з того, що комісія, нарахована за користування кредитом та пеня (неустойка) у вигляді відсотків за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання не є доходом платника податків, який виступає боржником у даних правовідносинах, в розумінні ПК України, який підлягав би оподаткуванню згідно абз. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 ПК України.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що 05.03.2008 між ОСОБА_2 та ПАТ «Акціонерний комерційний банк «Київ» укладено договір про надання кредиту №21.

В забезпечення зобов'язань за кредитним договором між ПАТ «АКБ «Київ» та позивачем укладено договір іпотеки від 28.03.2008 (посвідчений приватним нотаріусом КМНО Якименко В.О. за реєстраційним №1884), згідно умов якого, позивачем передано в іпотеку банку нерухоме майно, а саме: земельні ділянки з кадастровими номерами: НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, НОМЕР_7, НОМЕР_8, НОМЕР_9, НОМЕР_10, НОМЕР_11, НОМЕР_12, НОМЕР_13, що розташовані за адресою: Київська область, Вишгородський район, Лебедівська сільська рада.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 24.09.2010 у справі №2-2736 за позовом ПАТ «Акціонерний комерційний банк «Київ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором №21 від 05.03.2008, стягнуто з позивача на користь ПАТ «Акціонерний комерційний банк «Київ» 6 411 090 грн. та судові витрати у сумі 1 820 грн.

16.05.2012 Управлінням державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Київській області при примусовому виконанні виконавчого листа № 2-2736/10 від 08.02.2012 виданого Вишгородським районним судом Київської області складено Акт опису й арешту майна, а саме вказаних вище земельних ділянок.

30.07.2015 Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області направлено письмовий запит №4723/10/1.7-01-46/1440 до ПАТ «АКБ «Київ» з проханням надати копії первинних документів громадян, які отримали дохід, як додаткове благо згідно поданого ПАТ «АКБ «Київ» податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого), на користь платників податку і сум утриманого з них доходу, щодо залучення боржників до сплати податку на доходи фізичних осіб, в тому числі і стосовно ОСОБА_2

20.08.2015 ПАТ «АКБ «Київ» листом №20.01/1514 у відповідь на запит від 30.07.2015 повідомив відповідача, що 26 серпня 2014 року ПАТ «АКБ «Київ» (протокол засідання Правління ПАТ «АКБ «Київ» №40) прийнято рішення щодо визнання безнадійною та списання за рахунок сформованих резервів заборгованості за кредитними договорами нижченаведених позичальників, відповідно Порядку відшкодування банками України безнадійної заборгованості за рахунок резерву, затверджений постановою Правління НБУ від 01.06.2011 №172 та Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI, а саме: позичальника - ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1), номер та дата кредитного договору №21 від 05.03.2008, на суму кредит (екв. 1 434 577,50 дол. США) - 19 595 479,38 грн., відсотки (екв. 1 215 559,97 дол. США) - 16 603 829,58 грн., кредит - 4 765 985,25 грн., відсотки - 4 677 104,47, комісія - 2 899 888,63 грн., комісія - 1 091 795,08 грн., всього на суму - 49 634 082,39 грн.

29.08.2014 позивачу, як позичальнику, направлено повідомлення від 23.08.2014 №08.22/1856 про визнання заборгованості безнадійною та списання за рахунок сформованих резервів.

31.08.2015 Вишгородська ОДПІ ГУ ДФС у Київській області листом №634/14/10-08-017-03/952 повідомила ОСОБА_2, на підставі інформація та документальних підтверджень щодо отримання ним доходів у 2014 році у вигляді додаткового блага в сумі 49 634 082,39 грн., про необхідність виконати свій податковий обов'язок та задекларувати отримані у 2014 році доході. Вказаний лист, відповідно до повідомлення про вручення №448 позивач отримав 09.09.2015.

10.11.2015 відповідачем видано наказ №436 «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки», яким наказано провести з 23.11.2015 документальну позапланову невиїзну перевірку фізичної особи ОСОБА_2 з питань правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податку на доходи фізичних осіб з отриманого доходу, як додаткове благо за період 01.01.2014 по 31.12.2014. Копію наказу №436 від 10.11.2015 разом з повідомленням №86/17-03 від 10.11.2015 позивач отримав 28.11.2015.

З 23.11.2015 по 27.11.2015 Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області проводилась документальна позапланова невиїзна перевірка фізичної особи ОСОБА_2, за результатами якої складений Акт від 04.12.2015 №1962/17-3/НОМЕР_1 «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб з отриманого додаткового блага фізичною особою ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1) за період з 01.01.2014 по 31.12.2014 (далі - Акт від 04.12.2015 №1962/17-3/НОМЕР_1).

Згідно акту встановлено порушення п. 49.1 п. 49.2 ст. 49, п.п. 163.1 ст. 163 та п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, п.176.1 ст. 176 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI зі змінами та доповненнями, не подано податкову декларацію про майновий стан та доходи за 2014 рік та не задекларовано отриману суму додаткового блага у вигляді суми боргу, анульованого кредитором, на загальну суму 49 634 082,39 грн. та не сплачено (перераховано) до бюджету податок на доходи фізичних осіб з отриманого доходу. За результатами перевірки фізичній особі ОСОБА_2 донараховано податок на доходи фізичних осіб у сумі 8 437 550,41 грн.

На підставі акта перевірки від 04.12.2015 №1962/17-3/НОМЕР_1 Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області прийнято податкове повідомлення-рішення форми «Р» від 30.12.2015 №, яким ОСОБА_2 визначено суму грошового зобов'язання у розмірі 10 546 938,01 грн., в т.ч. 8 437 550,41 грн. за основним платежем та 2 109 387,6 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами).

Відповідно до п. 179.7 ст. 179 ПК України фізична особа зобов'язана самостійно до 1 серпня року, що настає за звітним, сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену в поданій нею податковій декларації. Сума податкових зобов'язань, донарахована контролюючим органом, сплачується до відповідного бюджету у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до пп. 162.1.1 п. 162.1 ст. 162 ПК України платниками податку є фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи.

Види доходів, які включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку, визначені п. 164.2 ст. 164 ПК України.

Згідно з п.п. 14.1.47, п. 14.1 ст. 14 ПК України додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов'язаний з виконанням обов'язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Відповідно до п.п."д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст.164 ПК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді суми основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року.

Кредитор зобов'язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов'язаний виконати всі обов'язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Згідно з п.п. 165.1.55 п. 165.1 ст. 165 ПК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються, зокрема, основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності у сумі, що не перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.

Вказані норми свідчать, що відсотки, нараховані боржнику внаслідок прострочення виконання ним договірного зобов'язання, не включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

На відміну від прощеного за кредитним договором боргу, скасована банком плата по кредиту не є доходом, отриманим як додаткове благо.

Вказана правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 12.07.2016 по справі №К/800/15996/15.

Так як анульована сума боргу за кредитним договором позивача складається з тіла кредиту, відсотків та комісії, що зумовлює настання для позивача різних правових наслідків, то відповідачем невірно визначена сума не задекларованого додаткового блага, оскільки така сума складає - 24 361 464, 63 (19 595 479,38 + 4 765 985,25) грн. (тіло кредиту).

Вказане свідчить що у позивача відсутній обов'язок сплачувати до бюджету податок на доходи фізичних осіб у сумі (49 634 082,39 - 24 361 464, 63) 25 272 617,76 грн. (відсотки та комісія) за ставкою 17%, що дорівнює - 4 296 345,02 грн.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції повно та всебічно, оцінивши фактичні обставини справи, з дотриманням норм матеріального та процесуального права, дійшов вірного висновку про часткове задоволення позову та скасування оскаржуваного рішення від 30.12.2015 № в частині.

Керуючись ст.ст. 8, 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, п. 2, 3, 4, 5, 6, 9 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 року № 7 колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.10.2016 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.10.2016 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

А. Г. Степанюк

Повний текст ухвали виготовлено 24.01.2017 року.

Головуючий суддя Кузьменко В. В.

Судді: Василенко Я.М.

Степанюк А.Г.