Справа № 808/2192/16
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2016-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2016 року о 11 год. 05 хв.Справа № 808/2192/16 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Стрельнікової Н. В.,

суддів Дуляницької С.М.

Лазаренко М.С.

за участю секретаря Батигіна О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом: Приватного підприємства "Група науково-промислових досліджень"

до: Державного агентства рибного господарства України

про: визнання протиправною відмови у погодженні програми та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Група науково-промислових досліджень" (далі - позивач, ПП «ГНПД») звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Державного агентства рибного господарства України (далі -Держрибагенство, відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправною відмову Держрибагенства позивачеві у погодженні Програми проведення науково-дослідних робіт ПП «ГНПД» «Вивчення можливостей щодо здійснення промислу бичків в п'ятикілометровій прибережній зоні вздовж українського узбережжя Азовського моря від Керченської протоки до краю Білосарайської коси впродовж календарного року з 01.01. по 31.12 з встановленням термінів заборони їх добування», оформлену листом від 30.03.2016 №1-6-17/1691-16 та зобов'язати відповідача повторно розглянути Програму проведення науково-дослідних робіт і прийняти відповідне рішення стосовно її погодження з урахуванням висновків суду по даній справі.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що в п'ятикілометровій прибережній зоні Азовського моря кожна із сторін (як України так і Російська Федерація самостійно) приймає заходи регулювання промислу по відношенню видів біологічних ресурсів, для яких Комісією не встановлюється об'єми (ліміти) вилову і при його здійсненні не може бути нанесена шкода запасам вказаних видів, а вже за межами п'ятикілометрової прибережної зони Азовського моря здійснюється регулювання рішеннями Комісії. Отже, оскільки комісія узгодила самостійне регулювання кожною із Сторін промислу в п'ятикілометровій прилежній зоні Азовського моря і Комісією не встановлені об'єми (ліміти) вилову бичка у п'ятикілометровій прибережній зоні Азовського моря, то Програма проведення науково-дослідних робіт позивача не підлягала розгляду Комісією з прийняттям Комісією рішення про проведення наукових робіт за даною програмою. Відтак, відмова відповідача погодити позивачу Програму проведення науково-дослідних робіт з тих причин, що відносно неї не прийнято Комісією рішення, є протиправною. Також позивач посилається на відсутність у Порядку №922 приписів про погодження науковими установами програми проведення дослідного вилову водних біоресурсів у Комісії, у басейновому рибогосподарському інституті. Отже, позивач вважає, що з його боку відсутнє недотримання процедур прийняття рішення щодо проведення даного виду робіт та погодження програми у Держрибагенстві.

Представники позивача у судовому засіданні, підтримали заявлені позовні вимоги в повному обсязі, надали суду пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового розгляду справи відповідач був повідомлений належним чином. До суду надійшло клопотання представника відповідача вх. № 34885 від 06.12.2016 про відкладення розгляду справи у зв'язку із представництвом спеціаліста Відділу захисту та представництва інтересів органу в судах та інших органах державної влади Управління правового забезпечення Держрибагенства для участі в судовому засіданні Києво-Святошинського районного суду м. Києва. Ухвалою суду від 07.12.2016 в судовому засіданні судом за згодою представників позивача вирішено відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи та можливість розглянути справу у відсутність представника відповідача.

У письмових заперечення проти позову вх. №34891 від 06.12.2016 відповідач зокрема зазначив, що виходячи з назви програми, ПП «ГНПД» має на меті проведення науково-дослідних робіт (ловів) з послідуючою ціллю внесення відповідних змін до Правил рибальства та Режимів промислу. Беручи до уваги той факт, що Азовське море та Керченська протока історично є внутрішніми водами двох держав - України та Російської Федерації (Договір між Україною та Російською Федерацією про співробітництво у використанні Азовського моря і Керченської протоки, ратифіковано Законом України від 20.04.2004 №1682-ІV; Угода між Урядом України та Російської Федерації про співробітництво в галузі рибного господарства від 24.09.1992 та Угода між Державним комітетом України з рибного господарства та рибної промисловості та Комітетом Російської Федерації з рибальства з питань рибальства в Азовському морі від 14.09.1993), усі види спеціального використання водних біоресурсів Азовського моря здійснюються з урахуванням відповідних рішень сесій Українсько-Російської комісії з питань рибальства в Азовському морі (далі - Комісія). Таким чином, відповідно до рішень Комісії науково-дослідні роботи, направлені на вивчення і вдосконалення або змін і доповнень до правил рибальства або Режимів промислу можуть здійснюватись виключно за рішенням Комісії. Крім того, відповідач у запереченнях на позов посилається на те, що п.п «г» п. 7.2.1 Порядку Комісії регламентовано промислове вилучення бичка у Азовському морі протягом поточного року, що в подальшому послугувало підставою для затвердження п.п.3 п. 12 Режиму рибальства в басейні Азовського моря у 2016 році, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 06.01.2016 №2. Також відповідач посилається на п. 4 Протоколу, прийнятого на XXVІІІ сесії Українсько-Російської Комісії з питань рибальства в Азовському морі 17.20.2016, у якому Комісія підтвердила свої рекомендації щодо недопущення робіт з науково-дослідних програм не рибогосподарських наукових організацій України і Російської Федерації, без погодження з басейновими рибогосподарськими інститутами Сторін. На підставі наведеного відповідач просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Відповідно до п.1 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №895 від 30.09.2015 (далі - Положення №895), Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.

Згідно п.п. 1 п. 3 Положення №№895, одним з основних завдань Держрибагенства є реалізація державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарств.

Відповідно до п.п. 31 п. 4 Положення №895 та ст. 9 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08.07.2011 №3677-VI (далі - Закон №3677), до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, відповідно до покладених на нього завдань належать зокрема належить погодження науковим установам програм на проведення дослідного вилову водних біоресурсів.

Своїм листом вих. №12 від 15.02.2016 (а.с. 15) позивач подав Держрибагенству на погодження Програму проведення науково-дослдіних робіт ПП «ГНПД» «Вивчення можливостей щодо здійснення промислу бичків в п'ятикілометровій прибережній зоні вздовж українського узбережжя Азовського моря від Керченської протоки до краю Білосарайської коси впродовж календарного року з 01.01.по 31.12 з встановленням термінів заборони їх видобування» (далі - Програма).

Держрибагенство листом від 30.03.2016 №1-6-17/1691-16 (а.с. 34-36) відмовило позивачу у погодженні Програми проведення науково-дослідних робіт у зв'язку із недотриманням процедур прийняття рішення щодо проведення даного виду робіт та погодження програми.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням Держрибагенства, позивач звернувся до суду з відповідною позовною заявою.

У розділі 2 Програми зазначено, що основною метою проведення робіт є стабільна планова забезпеченість якісною сировиною потужностей харчової промисловості з встановленням термінів заборони промислу бичків в п'ятикілометровій прибережній зоні Азовського моря вздовж українського узбережжя Азовського моря від Керченської протоки до краю Білосарайської коси під час здійснення промислу з 01 січня по 31 грудня.

На даний час регламентація промислового рибальства у Азовському морі регулюється Тимчасовими правилами промислового рибальства в басейні Азовського моря, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 31.12.1999 №172 (далі - Правила рибальства), а також Режиму рибальства в басейні Азовського моря у 2016 році, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 06.01.2016 №2 (далі - Режим промислу).

Отже, виходячи з назви та визначеної мети і завдань робіт Програми, ПП «ГНПД» має на меті проведення науково-дослідних робіт (ловів) з послідуючою ціллю внесення відповідних змін до Правил рибальства та Режимів промислу.

Статею 1 Закону №3677 зокрема передбачено, що правила рибальства - це нормативно-правові акти, які у визначеному районі дії встановлюють умови, способи добування, допустимі до вилучення розміри водних біоресурсів, вимоги щодо їх охорони, а також можуть визначати кількість, типи, розміри, технічні характеристики суден флоту рибної промисловості та знарядь вилову, умови користування рибогосподарськими водними об'єктами та навантаження на них. Режим промислу - встановлена на певний проміжок часу сукупність вимог та правил, які уточнюють, доповнюють або скасовують правила рибальства для оптимізації кількісного та видового складу водних біоресурсів у визначеному водному об'єкті (його частині).

Відповідно до ст. 31 Закону №3677, правила промислового рибальства розробляються на основі наукових обґрунтувань за басейновим принципом та затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості.

Правилами промислового рибальства визначаються райони, способи і строки вилучення (вилову, добування, збирання) водних біоресурсів, типи, розміри та кількість рибопромислових суден, знаряддя вилову, їх кількість, допустимі до вилову розміри об'єктів промислу, вимоги щодо їх охорони, а також умови користування промисловими ділянками рибогосподарських водних об'єктів (їх частинами), навантаження на кожний водний об'єкт за кількістю та потужністю плавзасобів.

З метою забезпечення охорони, раціонального використання окремих видів водних біоресурсів, а також для доповнення, уточнення або зміни зазначених правил можуть розроблятися режими для окремих рибогосподарських водних об'єктів (їх частин). Режими затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості.

Беручи до уваги той факт, що Азовське море та Керченська протока історично є внутрішніми водами двох держав - України та Російської Федерації, усі види спеціального використання водних біоресурсів Азовського моря здійснюються з урахуванням відповідних рішень сесій Українсько-Російської комісії з питань рибальства в Азовському морі (далі - Комісія).

Так, Законом України N 1682-IV від 20.04.2004 ратифіковано Договір між Україною та Російською Федерацією про співробітництво у використанні Азовського моря і Керченської протоки (далі - Договір).

Статею 1 Договору визначено, що Азовське море та Керченська протока історично є внутрішніми водами України і Російської Федерації.

Відповідно до ст. 3 Договору, Українсько-російське співробітництво, в тому числі спільна діяльність у галузі судноплавства, включаючи його регулювання та навігаційно-гідрографічне забезпечення, рибальства, захисту морського середовища, екологічної безпеки, а також пошуку та рятування в Азовському морі та Керченській протоці, забезпечуються шляхом як реалізації наявних угод, так і укладення, у відповідних випадках, нових домовленостей.

24 вересня 1992 року між Урядом України та Урядом Російської Федерації була укладена Угода про співробітництво в галузі рибного господарства, відповідно до ст. 1 якої Сторони погодилися, що Сторони прагнуть співробітничати з питань розробки і

координації своєї рибогосподарської політики і практичної діяльності в цілях досліджень, оптимального використання і зберігання живих ресурсів Світового океану, в тому числі Чорного і Азовського морів.

14 вересня 1993 року між Державним комітетом України з рибного господарства та рибної промисловості та Комітетом Російської Федерації з рибальства була укладена Угода з питань рибальства в Азовському морі, метою якої, відповідно до ст. 1 вказаної угоди, є започаткування спільного викорисання

живих ресурсів басейну Азовського моря. Кожна із Сторін погоджується дозволяти юридичним і фізичним особам іншої Сторони здійснювати промисел в своїй частині Азовського моря.

У ст. 2 Угоди від 14.09.1993 Сторони визначили, що Районом застосування цієї Угоди зокрема є Азовське море з усіма затоками, гирлами, лиманами, включаючи Сиваш і Керченську протоку до лінії мис Такіль - мис Панагія.

У ст. 7 Угоди від 14.09.1993 Сторони погодили, що з метою сприяння реалізації Угоди засновується Українсько-Російська Комісія з питань рибальства в Азовському морі, що далі іменується "Комісією".

У ст. 8 Угоди від 14.09.1993 Сторони погодили, що Комісія має наступні повноваження, зокрема:

- координувати діяльність Сторін із збереження, відтворення, оптимального використання живих ресурсів та управління ними;

- щорічно визначати на підставі наукових прогнозів загальний допустимий вилов кожного виду живих запасів, а також визначати квоти вилову кожного виду за взаємною домовленістю Сторін та з урахуванням внеску кожної Сторони у їх відтворення;

- узгоджувати заходи регулювання та контролю промислу в районі дії Угоди;

- опрацьовувати рекомендації стосовно науково-дослідної діяльності в галузі рибальства в районі дії Угоди;

- розглядати будь-які інші питання, що мають стосунок до цілей цієї Угоди.

Відповідно до п. 1.2 Положення про порядок проведення і застосування науково-дослідних і науково-промислових робіт щодо вдосконалення Правил рибальства, затвердженого рішенням Х сесії Комісії (27-30 жовтня 1998р. м. Херсон, Україна), усі науково-дослідні та науково-промислові роботи, що мають на меті вдосконалення правил рибальства в басейні Азовського моря можуть здійснюватись виключно за рішенням Комісії.

В свою чергу запропонована позивачем у Програмі науково-дослідна робота спрямована на вивчення можливості зміни Правил рибальства в басейні Азовського моря не була розглянута та узгоджена в рамках роботи Комісії.

Крім того, рішенням ХХV сесії Комісії (22-25 жовтня 2013 с. Ріжок, Ростовська область, Російська Федерація) підпунктом 4.5 пункту 4 Протоколу визначено, що сторони не виключають здійснення певних видів науково-дослідних робіт в Азовському морі науковими установами, не підпорядкованими галузевим державним відомствам, але за умови узгодження розроблених ними програм з басейновими рибогосподарськими інститутами своїх сторін, з наступним взаємним інформуванням про погоджені роботи.

Пунктом 31 Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних об'єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України N 992 від 25.11.2015 передбачено, що Програми проведення дослідного вилову водних біоресурсів та перелік співвиконавців розглядаються науково-промисловою радою, погоджується з Держрибагентством або його територіальними органами.

Програма проведення дослідного вилову водних біоресурсів також погоджується науковою установою, що належить до сфери управління Держрибагентства, Національної академії аграрних наук або Національної академії наук.

Підпунктом 2.2.4 Положення про Науково-промислову раду Державного агентства рибного господарства України (далі - НПР), затвердженого наказом Держрибагенства №352 від 19.11.2015, визначено що НПР готує проекти програм та рекомендації щодо організації проведення науково-дослідних робіт (ловів), науково-промислових ловів, контрольних ловів, меліоративних ловів, а також впровадження наукових розробок з питань промислового рибальства у виробництво.

Разом з тим, відповідно до п.п. 2.2.6 Положення, НПР готує пропозиції та рекомендації з проблем, які виносяться на розгляд сесій Українсько-Російської комісії з питань рибальства у Азовському морі, а також відповідно до інших міжнародних угод, учасницею яких є Україна.

Підпунктом 7.2.8 Протоколу ХХVII сесії Комісії 27-29 жовтня 2015 року в м. Сочі (Російська Федерація) передбачено, що кожна Сторона самостійно приймає міри регулювання промислу в лиманах і річках, а також у п'ятикілометровій прибережній зоні Азовського моря, у Таганрозькій затоці і Керченській протоці, якщо такий промисел здійснюється у відношенні до видів водних біоресурсів, для яких Комісією не встановлені об'єми (ліміти) добування та при його проведенні не може бути завдано шкоди запасам вказаних видів.

Проте в пункті 7.2 вищезазначеного Протоколу Комісія рекомендувала Сторонам здійснювати промисел у відповідності з погодженими нею Заходами регулювання, які уточнюються на 2016 рік у спосіб, встановлений п.п. 7.2.1-7.2.7 Протоколу. Зокрема підпунктом «г» пункту 7.2.1 Порядку Комісії регламентовано промислове вилучення бичка у Азовському морі протягом поточного року, а саме:

-ятерами, підйомними пастками, каравками, закидними неводами (волоками) в Таганрозькій затоці та вздовж західного і північного узбережжя Азовського моря від мису Хроні до краю Білосарайської коси, вхдовж південного і східного узбережжя Азовського моря від мису Ахілеон до краю коси довгої - з 1 березня до 30 квітня;

-механізованими драгами з розміром (кроком вічка) в матні не менш ніж 18 мм у загальній кількості не більше 90 одиниць (по 45 одиниць для кожної зі Сторін) з 15 серпня до 15 грудня, а також у задуховий період та з 15 березня до 15 квітня механізованими дарами з розміром (кроком вічка) в матні не менш ніж 20 мм у загальній кількості не більш 13 одиниць (7 одиниць для Російської Федерації і 6 одиниць для України у 2016 році) в Азовському морі (за виключенням п'ятикілометрової прибережної зони) в районі обмеженому;

на заході лінією, що з'єднує край Білосарайської коси - буй Єленінської банки - буй Железинської банки і далі за напрямком до Ачуєвського маяку до перетину з лінією м. Ахілеон - маяк Ахтарський та від цієї точки до мису Ахілеон. У задуховий період добування (вилов) бичків у зазначеному районі здійснюється, включно з п'ятикілометровою прибережною зоною;

-ручними та напівмеханізованими драгами, закидними неводами (волоками), каравками, ятерами та підйомними пастками вздовж українського та російського узбережжя Азовського моря у п'ятикілометровій зоні від Керченської протоки до краю Білосарайської коси та від мису Ахілеон до краю коси Довгої, а також у Таганрозькій затоці - з 15 серпня до 15 грудня, а також у перезадуховаий та задуховий періоди

Передзадуховий і задуховий періоди - періоди підвищеної смертності водних біоресурсів, що викликані змінами гідрохімічних показників у водному об'єкті рибогосподарського призначення.

У випадку оголошення однією із Сторін строків початку та завершення передзадухового і за духового періоду, Сторона, що оголосила про перезадуховаий період і задуховий період, інформує про це іншу Сторону із зазначенням району задухи. Інша сторона має право ухвалювати рішення про відповідне

відкриття та закриття видобутку (вилову) бичків своїми суднами в районі задухи за процедурою, що передбачена національним законодавством її держави.

Вилучення водних біоресурсів за виникнення передзадухового та за духового періоду здійснюється пунктом 27 Заходів регулювання, цим режимом і законодавством держав Сторін.

Статею 1 Закону №3677 зокрема передбачено, що ліміт спеціального використання водних біоресурсів (загальнодопустимий улов) - обсяг вилучення з природного середовища (вилову, добування, збирання) конкретних видів водних біоресурсів на конкретному водному об'єкті, встановлений на певний проміжок часу з метою попередження перевищення прогнозу допустимого вилову.

Таким чином, підпунктом «г» пункту 7.2.1 вищевказаного Протоколу Комісії регламентоване промислове вилучення бичка у Азовському морі протягом поточного року, що в подальшому також послугувало підставою для затвердження підпункту 3 пункту 12 Режиму рибальства в басейні Азовського моря у 2016 році, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 06.01.2016 №2.

Отже, оскільки відповідно до п. 1.2 Положення про порядок проведення і застосування науково-дослідних і науково-промислових робіт щодо вдосконалення Правил рибальства, затвердженого рішенням Х сесії Комісії (27-30 жовтня 1998р. м. Херсон, Україна), усі науково-дослідні та науково-промислові роботи, що мають на меті вдосконалення правил рибальства в басейні Азовського моря можуть здійснюватись виключно за рішенням Комісії, в свою чергу запропонована позивачем у Програмі науково-дослідна робота, яка спрямована на вивчення можливості зміни Правил рибальства в басейні Азовського моря, не була розглянута та узгоджена в рамках роботи Комісії, відповідачем правомірно було листом вих. № 1-6-17/1691 від 30.03.2016 відмовлено у погодженні позивачеві відповідної програми. При цьому до спірних правовідносин не може бути застосовано п. 7.2.8 Протоколу ХХVII сесії Комісії 27-29 жовтня 2015 року в м. Сочі (Російська Федерація), оскільки по-перше, п. 1.2 Положення не містить жодних виключень, по-друге, як вже було зазначено судом, підпунктом «г» пункту 7.2.1 вищевказаного Протоколу Комісії регламентоване промислове вилучення бичка у Азовському морі протягом поточного року.

За наведених обставин не є протиправною відмова відповідача погодити позивачу Програму проведення науково-дослідних робіт і з причин її неузгодження з басейновим рибогосподарським інститутом, оскільки така вимога передбачена підпунктом 4.5 пункту 4 Протоколу ХХV сесії Комісії (22-25 жовтня 2013 с. Ріжок, Ростовська область, Російська Федерація) та пунктом 31 Порядку №992.

Суд також не погоджується з доводами позивача про те, що відсилання позивача на узгодження Програми проведення науково-дослідних робіт у Інституті рибного господарства та екології моря є неправомірним, оскільки відповідачем у листі від 30.03.2016 року було вказано на цю установу довідково, оскільки Інститут рибного господарства та екології моря (м. Бердянськ, Запорізька область) відповідає критерієм, визначеним підпунктом 4.5 пункту 4 Протоколу ХХV сесії Комісії (22-25 жовтня 2013 с. Ріжок, Ростовська область, Російська Федерація) та пунктом 31 Порядку №992, а саме: є басейновим рибогосподарським інститутом, що належить до сфери управління Держрибагенства.

Суд також не при має до уваги посилання позивача на відхилення 02.06.2016 науково-промисловою радою Держрибагенства Програми проведення науково-дослідних робіт, оскільки відповідні події відбулись вже після відмови відповідача у погодженні (лист від 30.03.2016), оскарження якої є предметом позову.

За наведених обставин, відсутні підстави для зобов'язання відповідача повторно розглянути Програму проведення науково-дослідних робіт ПП «ГНПД» та прийняти рішення стосовно її погодження, отже у задоволенні позову в цій частині позовних вимог також слід відмовити.

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 3 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

З урахуванням вищенаведеного, у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись 69, 70, 71, 158 - 163 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Головуючий-суддя Н.В. Стрельнікова

Судді С.М.Дуляницька

М.С.Лазаренко