Справа № 820/200/17
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2017-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

820/200/17

Харківський окружний адміністративний суд

УХВАЛА

23 січня 2017 р. Справа № 820/200/17

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Мар'єнко Л.М., розглянувши адміністративний позов Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №1 до Харківської міської ради про визнання протиправними дії, зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою суду від 12.01.2017 вказану позовну заяву було залишено без руху, надано позивачу строк для усунення її недоліків шляхом надання до суду оригіналу квитанції щодо сплати судового збору у належному розмірі, передбаченому Закону України "Про судовий збір" в редакції, чинній на час подання позову.

На виконання вказаного судового рішення позивачем було надано клопотання про відстрочення сплати судового збору, через ту обставину, що можливість сплати судового збору буде визначена після надходження на адресу Прокуратури Харківської області від Генеральної прокуратури України, як головного розпорядника бюджетних коштів, Кошторису на 2017 рік.

Дослідивши вказане клопотання, перевіривши матеріали справи суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Як визначено ухвалою суду від 12.01.2017, в силу приписів Закону України "Про судовий збір", в редакції, чинній на час подання позову, та, з урахуванням положень Постанови Пленуму ВАС України від 05.02.2016 № 2, за подання вказаного адміністративного позову позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1378 грн.

Відповідно до ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч. 1 ст. 88 КАС України).

Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо оплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі (ч.2 ст. 88 КАС України).

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" ( в редакції, чинній на час подання позову) встановлено пільги щодо сплати судового збору. При цьому, зазначеною нормою не було звільнено від сплати судового збору органи прокуратури за подання адміністративного позову.

Отже, законодавцем на рівні Закону визначений обов’язок суб’єкта владних повноважень сплачувати судовий збір.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Крім того, в Пленумі Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI “Про судовий збір” вказано, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Крім того, аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом України в ухвалі від 28 вересня 2015 року у справі № 21-5496а15 та від 18.02.2016 р. у справі 826/6756/15, який в силу положень ст.244-2 КАС України є обов’язковим для врахування судами.

Крім того, пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору” Кабінет Міністрів України було зобов'язано забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Посилання позивача на неможливість вирішити питання щодо сплати судового збору через ненадходження до Прокуратури Харківської області з Генеральної прокуратури України кошторису на 2017 рік не є встановленою законом підставою для відстрочення від сплати судового збору, відповідний лист Прокуратури Харківської області з цього приводу не відповідає критерію належності та допустимості доказів, оскільки втратив свою актуальність, позаяк викладена інформація свідчить про ненадходження названого кошторису станом на 05.01.2017, водночас з клопотанням про відстрочення сплати судового збору позивач звернувся 20.01.2017, тобто після минування деякого часу.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність підстав для відстрочення позивача від сплати судового збору за звернення із даним позовом.

Отже враховуючи, відсутність наявності матеріалах справи доказів сплати судового збору, суд приходить до висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.106 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про необхідність продовження позивачу терміну для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 106, 108, 165, 186, 254 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Харківської місцевої прокуратури №1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Подовжити термін для усунення недоліків адміністративного позову Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №1 до Харківської міської ради про визнання протиправними дії, зобов'язання вчинити певні дії.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - чотирнадцять днів з моменту отримання ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки адміністративної позовної заяви. Роз'яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження..

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено у письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Мар'єнко Л.М.