Справа № 826/8612/16
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2017-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

12 січня 2017 року № 826/8612/16

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва - Шулежко В.П., розглянувши в порядку скороченого провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до публічного акціонерного товариства «Прокредит Банк» про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - позивач, ГУ ДСНС у Дніпропетровській області) до публічного акціонерного товариства «Прокредит Банк» (далі - відповідач, ПАТ «Прокредит Банк») про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єктів, а саме: нежитлових приміщень Відділення №1 за адресою: вулиця Ливарна, 17-а, м. Дніпро; нежитлових приміщень Роздрібного відділення №3 за адресою: вулиця Глінки, 2, м. Дніпро публічного акціонерного товариства «Прокредит Банк» до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вище визначених об'єктів.

Позовні вимоги ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області обґрунтовані тим, що органом державного пожежного та техногенного нагляду під час проведення планової перевірки відповідача зафіксовані порушення, що становлять небезпеку та загрозу життю і здоров'ю людей.

Відповідач проти позову заперечував, зазначивши, що ті порушення, які можливо усунути без проведення ремонтних робіт були усунені ПАТ «Прокредит Банк» в розумний строк. Також, з метою усунення порушень, викладених у п.1 та п.11 акту перевірки, 04.07.2016 року, АТ «Прокредит Банк» укладено з ТОВ «Техно Спект Плюс» Договір №316, згідно якого у приміщеннях відділення №1 АТ «Прокредит Банк» за адресою: м. Дніпро, вул. Ливарна, 17-а та роздрібного відділення №1 за адресою: м. Дніпро, вул. Глінки, 2, будуть виконуватись роботи по влаштуванню систем автономного модульного пожежогасіння електрощитів. Тобто, порушення, які не могли бути усунені без проведення ремонтних робіт та розробки проектної документації будуть усунені в рамках виконання робіт за вказаним договором. З метою усунення порушень, викладених у п.5 акту перевірки, АТ «Прокредит Банк» встановлено протипожежні двері згідно замовлення №12784 у ТОВ «Центр сучасних охоронних технологій інженерних споруд». З метою усунення порушень, викладених у п.1 та п.7 акту перевірки АТ «Прокредит Банк» придбано у Дніпровській філії ТОВ «Венбест»-«Венбест-Дніпро» та встановлено світильник аварійного освітлення та автономну систему пожежогасіння «Імпульс-М30». Тобто, АТ «Прокредит Банк» вживає усіх можливих заходів щодо усунення порушень.

Крім того, відповідач зазначає, що позивачем пропущено строк звернення до суду, у зв'язку з чим позовна заява має бути залишена без розгляду, а також, що позивач звернувся до суду, не маючи на те повноважень та підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України, справа розглядається в порядку скороченого провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, на підставі наявних у справі доказів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

На виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та з метою виконання вказівки Головного управління від 25.02.2016 №2193/06-16 «Про проведення перевірок», Дніпропетровським МУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області видано наказ від 29.02.2016 №7, згідно якого відділення ПАТ «Прокредит Банк», які знаходяться за адресами м. Дніпропетровськ, вул. Ливарна, 17-а, пр. Дмитра Яворницького, 82 (пр. Карла Маркса, 82), вул. Глінки, 2 підлягають перевірці у термін з 11.03.2016 по 30.03.2016.

Про проведення перевірки ПАТ «Прокредит Банк» повідомлено шляхом направлення повідомлення про проведення планової перевірки від 15.02.2016 №1635/02-16 (отримане відповідачем засобами поштового зв'язку 18.02.2016).

На виконання наказу від 29.02.2016 №7 видано посвідчення на проведення перевірки №687 від 03.03.2016, згідно якого проведення перевірки виконання доручено посадовим особам Дніпропетровського МУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області.

За результатами позапланової перевірки відповідача додержання і виконання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, складено акт від 30.03.2016 №16, згідно з яким встановлено допущення відповідачем ряду правопорушень норм пожежної і техногенної безпеки, що на думку позивача, створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а саме:

1) щодо відділення №1 ПАТ «Прокредит Банк»:

- електрощити, групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння;

- на об'єкті не забезпечено резервний запас пожежних сповіщувачів (димових, теплових, ручних тощо), який повинен становити не менше 10% від загальної кількості їх в системі протипожежного захисту;

- не оформлено декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

- не опломбовані ручні пожежні сповіщувачі;

- не виконано відокремлення приміщення комунікаційної від сусідніх приміщень протипожежними перешкодами (дверима);

- у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту, не встановлено план-схему об'єкта із зазначенням приміщень які захищаються і розміщення приладів СПС;

- у приміщенні, де розташовано приймально-контрольні пристрої системи протипожежного захисту відсутній світильник аварійного освітлення;

- відсутній покажчик пожежного гідранта (об'ємний зі світильником або плаский із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесенням: літерного індексу ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметру трубопроводу в мм, значенням виду водогінної мережі (тупікова чи кільцева);

- працівників об'єкта не забезпечено засобами колективного чи індивідуального захисту;

2) щодо відділення №3 ПАТ «Прокредит Банк»:

- у приміщеннях не вивішені на видних місцях інструкції про заходи пожежної безпеки;

- електрощити, групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння;

- допускається використання побутових електронагрівальних приладів без негорючих теплоізоляційних підставок;

- пристрої ручного пуску СПЗ не опломбовані, не захищені від несанкціонованого приведення у дію та не захищені від механічних пошкоджень. Їх місцерозташування не обладнане робочим і аварійним освітленням безпеки, а також не позначене вказівними знаками, що розміщують як усередині, так і поза приміщенням згідно з вимогами ДСТУ ISO 6309 та ГОСТ 12.4.026. та відповідно до вимог п. Ж.6.9 ДБН В.2.5-56:2010 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту».

Оскільки в акті перевірки від 30.03.2016 №16 міститься відмітка про відмову від підписання посадових осіб відповідача ОСОБА_1 та ОСОБА_2, даний акт перевірки був направлений засобами поштового зв'язку 30.03.2016. відомості щодо надходження до позивача зауважень чи заперечень на акт перевірки в матеріалах справи відсутні.

Таким чином, позивач в ході перевірки встановив, що приміщення ПАТ «Прокредит Банк» за адресами: м. Дніпропетровськ, вул. Ливарна, 17-а, вул. Глінки, 2 експлуатуються з порушеннями пожежної та техногенної безпеки створюють загрозу життю та здоров'ю людей (як працюючому персоналу, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі).

Оскільки доказів усунення встановлених перевіркою порушень позивачу не надано, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, повно та всебічно дослідивши наявні матеріали, суд зазначає наступне.

Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Відповідно до ст.64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно з ст.66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.02.2012 №306 затверджені «Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності, та визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки» (далі - Критерії).

Згідно з вимогами Критеріїв, ступінь ризику з урахуванням значення прийнятого ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки ПАТ «Прокредит Банк» встановлено високий.

Оскільки встановлено високий ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки ПАТ «Прокредит Банк», Дніпропетровським МУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області ініційовано проведення планової перевірки, що оформлено наказом від 29.02.2016 №7.

Згідно з ч.4 ст.5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V, органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення надсилається рекомендованим листом чи телефонограмою за рахунок коштів органу державного нагляду (контролю) або вручається особисто керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання під розписку.

Як вбачається з матеріалів справи, повідомлення про проведення планової перевірки від 15.02.2016 №1635/02-16 направлено відповідачу засобами поштового зв'язку та отримано відповідальною особою відповідача 18.02.2016.

При цьому, суб'єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Матеріалами справи підтверджується, що суб'єкт господарювання допустив посадових осіб позивача до здійснення планового заходу.

Як вбачається з акту перевірки, присутніми під час здійснення планової перевірки були керуюча відділення №1 ПАТ «Прокредит Банк» ОСОБА_1, в.о. координатора роздрібного відділення №3 ПАТ «Прокредит Банк» ОСОБА_2.

Як підтверджується матеріалами справи, всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в акті перевірки створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які працюють, перебувають на підприємстві, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі), зокрема:

експлуатація нагрівального пристрою з порушенням призводить до аварійної експлуатації як приладу так і силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови видимості та орієнтації на шляхах евакуації, унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння;

при відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх невідповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

неналежне утримання автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, у зв'язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть неефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв'язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння;

відсутність автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв'язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв'язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння;

відсутність покажчиків пожежних гідрантів (пожежних водойм) призводить до унеможливлення оперативного використання протипожежного водопостачання, гасіння пожежі, допускає збільшення часу розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі;

відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.

Згідно зі ст.51 Кодексу цивільного захисту України, діяльність із забезпечення техногенної безпеки є складовою виробничої, експлуатаційної та іншої діяльності відповідних посадових осіб і працівників підприємств, установ, організацій. Ця вимога відображається у відповідних статутах або положеннях.

Забезпечення техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладається на його керівника.

Також, статтею 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння легкими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Правила пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697, встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Ці Правила є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах (п. 2).

Відповідно до п.1, п.2, п.11 Розділу ІІ Правил, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об'єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов'язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Працівники об'єкта зобов'язані дотримуватися встановленого протипожежного режиму, виконувати вимоги цих Правил та інших нормативно-правових актів з питань пожежної безпеки.

Проте, станом на момент розгляду справи відповідачем не надано доказів повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених в акті перевірки від 30.03.2016 №16.

При цьому, з наданих відповідачем пояснень стосовно усунення порушень, які можливо усунути без проведення ремонтних робіт, а також долучених до заперечень доказів неможливо встановити факт повного усунення порушень, викладених в акті перевірки.

Згідно з ч. 1 ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

З аналізу викладених положень вбачається, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

Суд не бере до уваги твердження відповідача про те, що позивачем не доведено, що виявлені в ході перевірки порушення створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, оскільки, під час проведення перевірки виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки зазначених в акті від 30.03.2016 №16, які створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, що не спростовано відповідачем, відповідно заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) застосовуються виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч.1 ст.70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

З аналізу викладених положень, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємства.

Судом відхиляються твердження відповідача стосовно того, що ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області є неналежним позивачем у справі, оскільки положеннями ст. ст. 67, 68 Кодексу цивільного захисту України, ст. 37 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України №20/2013 від 16.01.2016, Положенням про Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 позивач відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, іншими суб'єктами господарювання, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства та, відповідно, має право на звернення до суду у випадку встановлення суб'єктами господарювання порушень.

Слід зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи відповідача є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об'єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Разом з тим, суд звертає увагу відповідача, що останній не позбавлений права на звернення до суду із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду даної справи, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) в порядку, встановленому ст. 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що станом на момент розгляду справи відповідачем порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки, які зафіксовані в акті перевірки не усунуто в повному обсязі.

Відповідачем, у свою чергу, не надано належних доказів на підтвердження того, що всі порушення, викладені в акті перевірки, ним усувалися.

Відповідно до ч.1 статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу, а суд згідно статті 86 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

За переконанням суду, представник позивача надав достатньо належних доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовується позов.

Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши правові норми чинного законодавства, виходячи з наявних доказів у справі, суд приходить до висновку, що адміністративний позов ГУ ДСНС у Дніпропетровській області є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері будівель у спосіб, визначений наказом МНС України від 21.10.2004 №130 «Про затвердження інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 08.11.2004 за № 1416/10015.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються постанови суду про повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись вимогами ст.ст. 69-71, 94, 160-162, 183-2, 254 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування до публічного акціонерного товариства «Прокредит Банк» () у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єктів, а саме: нежитлових приміщень Відділення №1 за адресою: вулиця Ливарна, 17-а, м. Дніпропетровськ; нежитлових приміщень Роздрібного відділення №3 за адресою: вулиця Глінки, 2, м. Дніпропетровськ публічного акціонерного товариства «Прокредит Банк» шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері будівель.

Обов'язок, щодо забезпечення виконання рішення суду покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.

Постанова підлягає негайному виконанню.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Окружного адміністративного суду міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя В.П. Шулежко