Справа № 810/3487/16
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2016-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2016 року 810/3487/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши у місті Києві в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Центр Фармація»

до Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

о б с т а в и н и с п р а в и:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Центр Фармація» (далі позивач або ТОВ «Бізнес Центр Фармація») до Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області (далі відповідач або Вишгородська ОДПІ ГУ ДФС у Київській області), у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та повністю скасувати податкове повідомлення-рішення Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області від 15.09.2016 № за якими Товариству з обмеженою відповідальністю «Бізнес Центр Фармація» нараховане грошове зобовязання в розмірі 365 400 грн. (триста шістдесят пять тисяч чотириста грн.) за порушенням пп.39.4.2 п. 39.4 ст. 39 Податкового Кодексу України.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у серпні 2016 року (15.08.2016 по 19.08.2016) посадовою особою відповідача проведена документальна позапланова перевірка позивача з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 01.01.2015 по 31.12.2015 щодо неподання звіту про контрольовані операції за 2015 рік, за результатами якої складено акт №1404/14-02/30177378 від 26.05.2016. Перевіркою встановлено, що позивачем за період з 01.01.2015 по 31.12.2015 здійснено фінансово-господарські операції з компаніями нерезидентами BAXTER AG (Швейцарія), ELI LILLY VOSTOK SA (Швейцарія) та NOVARTIS PHARMA SERVICES AG (Швейцарія), які мають ознаки контрольованих. На підставі акта перевірки прийнято податкове повідомлення-рішення від 15.09.2016 №, згідно якого позивачу нараховане грошове зобовязання в розмірі 365 400 грн. за порушення позивачем пп.39.4.2 п. 39.4 ст. 39 ПК України, а саме неподання звіту про контрольовані операції з компаніями-нерезидентами BAXTER AG, ELI LILLY VOSTOK SA та NOVARTIS PHARMA SERVICES AG за 2015 рік.

Позивач наголошує, що дані підприємства зареєстровані у Швейцарії в різних кантонах з різними ставками податку на прибуток, але вищим за податок на прибуток в Україні. Аргументує, що перелік на який посилається норми ПК України називається «Перелік держав, (територій), які відповідають критеріями, встановленими пп. 39.2.1.2 пп. 39.2.1 п. 39.2 ст. 39 ПК України». Ставки загального податку на прибуток компаній-нерезидентів BAXTER AG, ELI LILLY VOSTOK SA та NOVARTIS PHARMA SERVICES AG, з якими співпрацює позивач, не відповідають критеріям встановленим пп. 39.2.1.2 пп. 39.2.1 п. 39.2 ст. 39 ПК України, з огляду на що у позивача відсутній обовязок подавати звіт про проведені ним контрольовані операції, так як такі операції у позивача відсутні, віднесення операцій з контрагентами-нерезидентами, що перелічені до контрольованих є необґрунтованими.

Таким чином, позивач вважає оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним і таким, що підлягає скасуванню.

Представник відповідача через службу діловодства суду надав письмові заперечення, в яких зазначив, що компанії-нерезиденти BAXTER AG, ELI LILLY VOSTOK SA та NOVARTIS PHARMA SERVICES AG зареєстровані на території Швейцарської конфедерації, яка включена до переліку держав, затвердженому розпорядженнями Кабінету Міністрів України від 25.12.2013 №1042-р, від 14.05.2015 №449-р у яких ставки податку на прибуток (корпоративний податок) на 5 і більше відсоткових пунктів нижчі, ніж в Україні, які відповідають критеріям, установленим підпунктом 39.2.1.2 підпункту 39.2.1 пункту 39.2 ст. 39 ПК України.

Наголошує, що відповідно до підпункта 39.4.2 п. 39.4 ст. 39 ПК України визначено, що платник податків, обсяг контрольованих операцій яких з одним контрагентом перевищує 5 млн. гривень (без урахуванням податку на додану вартість), зобовязані подавати звіт про контрольовані операції центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, до 1 травня року, що настає за звітним, засобами електронного звязку в електронній формі з дотриманням вимог закону щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Враховуючи, що у 2016 році останній день строку подання Звіту про контрольовані операції (30.04.2016) припадав на вихідний день, із врахуванням вимог п. 49.20 ст. 49 ПК України останнім днем строку подання Звіту про контрольовані операції вважалось 04.05.2016. Зазначає, що у встановлений граничний строк (станом на 04.05.2016), а також станом на дату складання акту перевірки Звіт про контрольовані операції від ТОВ «Бізнес Центр Фармація» Державною фіскальною службою України не отримано.

Вважає, що позивачем порушено пп. 39.4.2 п. 39.4 ст. 39 ПК України та просить відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2016 року відкрито провадження в адміністративній справі №810/3487/16 та призначено справу до судового розгляду.

05 грудня 2016 року від представника позивача через службу діловодства суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника позивача в порядку письмового провадження.

Представник відповідача вирішення питання про розгляд справи в порядку письмового провадження поклав на розсуд суду.

Відповідно ч.1 ст. 41 КАС України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

в с т а н о в и в:

Відповідно до Виписки з Єдиного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес центр фармація» () зареєстроване як юридична особа з 28.10.1998 за адресою: 07300, Київська область, Вишгородський район, м. Вишгород, вул. Шолуденка, буд. 18 (а.с. 26).

30.06.2016 Вишгородська ОДПІ ГУ ДФС у Київській області листом «Про надання пояснень з документальної перевірки» №2112/10/10-08-14-02 повідомила ТОВ «Бізнес центр фармація» про неотримання ДФС України станом на 04.05.2015 звітів про контрольовані операції позивача. Зокрема зазначено, що в 2015 році позивачем здійснено господарські операції із закупівлі лікарських засобів (для людей, розфасовані для роздрібної торгівлі) у наступних підприємств: BAXTER AG (Швейцарія) на загальну суму 7 621,9 тис. грн., ELI LILLY VOSTOK SA (Швейцарія) на загальну суму 25 839,8 тис. грн. та NOVARTIS PHARMA SERVICES AG (Швейцарія) на загальну суму 14 536,6 тис. грн. (а.с. 30-31).

У відповідь ТОВ «Бізнес центр фармація» листом «Про надання інформації» №432 від 09.08.2016 повідомило ДФС України, що у разі коли в державі (на території) реєстрації такого нерезидента встановлено більше ніж одну ставку податку на прибуток, вони повинні отримати інформацію про ставку податку на прибуток, встановлену у державі реєстрації нерезидента. На запит ТОВ «Бізнес центр фармація» про ставки податку на прибуток в Швейцарії надійшла відповідь від Державного Секретаріату по Міжнародним Фінансовим питанням Швейцарії, про ставки податку на прибуток у кожному кантоні у якому зареєстрований нерезидент з яким вони працюють. Отже ставка податку в країні реєстрації нерезидента BAXTER AG складає 19,94 %, що є вищим на 1,94 відсоткових пунктів, ніж в України; ставка податку в країні реєстрації нерезидента ELI LILLY VOSTOK SA 24,37 %, що є вищим на 6,37 відсоткових пунктів, ніж в України; ставка податку в країні реєстрації нерезидента NOVARTIS PHARMA SERVICES AG від 14,8 % до 22,18 %, що є нижчим від податку на прибуток в Україні лише на 3,2% та вищим на 4,18 відсоткових пунктів, ніж в України. Таким чином зазначає, що ТОВ «Бізнес центр фармація» не повинно подавати звіт про проведені ним контрольовані операції, так як їх у нього не має. А віднесення операцій з вищеназваними контрагентами є необґрунтованим (а.с. 32-36).

У період з 15.08.2016-19.08.2016 посадовими особами Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області проведена позапланова виїзна перевірка ТОВ «Бізнес центр фармація» з питань дотримання вимог пункту 39.4 статті 39 в частині подання звіту про контрольовані операції за 2015 рік, за результатами якої складений Акт №1404/14-02/30177378 від 26.08.2016 «Про результати виїзної позапланової документальної перевірки ТОВ «Бізнес центр фармація» код за , з питань дотримання вимог п. 39.4 ст. 39 ПКУ в частині подання звіту про контрольовані операції за 2015 рік» (далі Акт №1404/14-02/30177378 від 26.08.2016). Перевіркою встановлено порушення позивача вимог п.п. 39.4.2 п. 39.4 ст. 39 Податкового Кодексу України щодо обовязкового подання в установлений законом термін до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику Звіту про контрольовані операції з Компаніями-нерезидентами «BAXTER AG», «ЕЛІ Лілли ОСОБА_1А.», «NOVARTIS PHARMA SERVICES AG» (а.с. 38-48).

Не погоджуючись з актом перевірки позивачем подано заперечення Вих. №496 від 05.09.2016 на акт №1404/14-02/30177378 від 26.08.2016 (а.с. 49-52), за результатами розгляду якого Вишгородська ОДПІ ГУ ДФС у Київській області листом №1277/10/14-02/376 від 13.09.2016 «Про надання відповіді на заперечення до акту перевірки від 26.08.2016 №1404/14-02/30177378» повідомила позивача про залишення висновку акта перевірки без змін (а.с. 53).

На підставі складеного акта перевірки №1404/14-02/30177378 від 26.08.2016 Вишгородською ОДПІ ГУ ДФС у Київській області прийнято податкове повідомлення-рішення форми «ПС» № від 15.09.2016, яким до позивача застосовано штрафні санкції в сумі 365 400,00 грн. (а.с.54-55).

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням позивачем подано скаргу Вих. №532 від 27.09.2016 до ДФС України (а.с. 100-106). Рішенням №21859/6/99-99-11-03-01-25 від 07.10.2016 ДФС України повідомила позивача про прийняття рішення продовжити строк розгляду справи до 25.11.2016 (включно) для зясування обставин справи (а.с. 107). Рішенням ДФС України №25024/6/99-99-11-03-01-25 від 21.11.2016 скаргу ТОВ «Бізнес центр фармація» №532 від 27.09.2016 залишено без розгляду, а також зазначено - ДФС зясовано, що первинна скарга ТОВ «Бізнес центр фармація» на зазначене ППР до ГУ ДФС у Київській області не надходила.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до п.п.39.2.1.2 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України (у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин до 13.08.2015) для цілей нарахування податку на прибуток підприємств контрольованими є господарські операції, що впливають на об'єкт оподаткування платника податків, однією із сторін яких є нерезидент, зареєстрований у державі (на території), що включена до переліку держав (територій), затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Під час визначення такого переліку Кабінет Міністрів України враховує такі критерії:

держави (території), у яких ставка податку на прибуток підприємств (корпоративний податок) на 5 і більше відсоткових пунктів нижча, ніж в Україні;

держави, які не розкривають у публічному доступі інформацію про структуру власності юридичних осіб;

держави, з якими Україною не укладені міжнародні договори з положеннями про обмін інформацією.

Такий перелік держав (територій) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, оприлюднює щороку в офіційних друкованих виданнях та на офіційному веб-сайті із зазначенням ставок податку на прибуток підприємств (корпоративний податок). Інформація про зміну ставок оприлюднюється протягом трьох місяців з дати їх зміни.

Підпунктом 39.2.1.7 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК (у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин до 13.08.2015) визначено, що господарські операції, передбачені підпунктами 39.2.1.1 - 39.2.1.3 і 39.2.1.5 підпункту 39.2.1 цього пункту, визнаються контрольованими, якщо одночасно виконуються такі умови:

загальний обсяг доходу платника податків та/або його пов'язаних осіб від усіх видів діяльності, що враховується під час визначення об'єкта обкладення податком на прибуток підприємств, перевищує 20 млн гривень за відповідний податковий (звітний) календарний рік;

обсяг групи таких господарських операцій платника податків та/або його пов'язаних осіб з одним контрагентом перевищує 1 млн гривень (без урахування податку на додану вартість) або 3 відсотки доходу, що враховується під час визначення об'єкта обкладення податком на прибуток підприємств, платника податків за відповідний податковий (звітний) рік.

Відповідно до п.п.39.4.2 п.39.4 ст.39 ПК України (у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин до 13.08.2015) платники податків (крім Національного банку України), які протягом звітного періоду здійснювали контрольовані операції, зобов'язані подавати до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, інформацію про здійснені контрольовані операції одночасно з поданням декларації з податку на прибуток підприємств (додаток до декларації).

Платники податків, обсяг контрольованих операцій яких з одним контрагентом перевищує 5 млн гривень (без урахування податку на додану вартість), зобов'язані подавати звіт про контрольовані операції центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, до 1 травня року, що настає за звітним, засобами електронного зв'язку в електронній формі з дотриманням вимог закону щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Форма звіту про контрольовані операції встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

З аналізу вищевикладених норм слідує, що в розумінні ПК України (у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин до 13.08.2015) операція є контрольованою за умови, якщо загальний обсяг доходу платника податків та/або його пов'язаних осіб від усіх видів діяльності, що враховується під час визначення об'єкта обкладення податком на прибуток підприємств, перевищує 20 млн гривень за відповідний податковий (звітний) календарний рік та обсяг групи таких господарських операцій платника податків та/або його пов'язаних осіб з одним контрагентом перевищує 1 млн гривень (без урахування податку на додану вартість) або 3 відсотки доходу, що враховується під час визначення об'єкта обкладення податком на прибуток підприємств, платника податків за відповідний податковий (звітний) рік, в якій ставка податку на прибуток підприємств (корпоративний податок) на 5 і більше відсоткових пунктів нижча, ніж в Україні. Враховуючи це, обов'язок з подання до відповідного органу виконавчої влади звіту про контрольовані операції виникає тільки у тих платників податків, які здійснювали контрольовані операції протягом звітного періоду.

Відповідно до п.п.39.2.1.2 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України (у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин з 13.08.2015) для цілей нарахування податку на прибуток підприємств контрольованими є господарські операції, що впливають на об'єкт оподаткування платника податків, однією із сторін яких є нерезидент, зареєстрований у державі (на території), що включена до переліку держав (територій), затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Операції з контрагентом, зареєстрованим у державі (на території), включеній до зазначеного переліку, визнаються контрольованими з дати включення держави (території) до такого переліку.

Під час визначення переліку держав (територій) Кабінет Міністрів України враховує такі критерії:

держави (території), у яких загальна ставка податку на прибуток підприємств (корпоративний податок) на 5 і більше відсоткових пунктів нижча, ніж в Україні;

держави, з якими Україною не укладені міжнародні договори з положеннями про обмін інформацією.

Затверджений Кабінетом Міністрів України перелік держав (територій) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, оприлюднює щороку в офіційних друкованих виданнях та на своєму офіційному веб-сайті із зазначенням ставок податку на прибуток підприємств (корпоративний податок). Інформація про зміну ставок оприлюднюється протягом трьох місяців з дати їх зміни.

Підпунктом 39.2.1.7 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України (у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин з 13.08.2015) визначено, що господарські операції, передбачені підпунктами 39.2.1.1 - 39.2.1.3 і 39.2.1.5 підпункту 39.2.1 цього пункту, визнаються контрольованими, якщо одночасно виконуються такі умови:

річний дохід платника податків від будь-якої діяльності, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 50 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік;

обсяг таких господарських операцій платника податків з кожним контрагентом, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 5 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік.

Відповідно до п.п.39.4.2 п.39.4 ст.39 ПК України (у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин з 13.08.2015) платники податків, обсяг контрольованих операцій яких з одним контрагентом перевищує 5 млн гривень (без урахування податку на додану вартість), зобов'язані подавати звіт про контрольовані операції центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, до 1 травня року, що настає за звітним, засобами електронного зв'язку в електронній формі з дотриманням вимог закону щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису. Форма звіту про контрольовані операції встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

З аналізу вищевикладених норм слідує, що в розумінні ПК України (у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин з 13.08.2015) операція є контрольованою за умови, якщо річний дохід платника податків від будь-якої діяльності, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 50 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік та обсяг таких господарських операцій платника податків з кожним контрагентом, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 5 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік, при цьому однією із сторін такої операції є нерезидент, зареєстрований у державі (на території), в якій ставка податку на прибуток (корпоративний податок) на 5 і більше відсоткових пунктів нижче, ніж в Україні. Враховуючи це, обов'язок з подання до відповідного органу виконавчої влади звіту про контрольовані операції виникає тільки у тих платників податків, які здійснювали контрольовані операції протягом звітного періоду.

З акта перевірки №1404/14-02/30177378 від 26.08.2016 слідує, що обсяг господарської операції з кожним контрагентом BAXTER AG (Цюрих, Швейцарія), ELI LILLY VOSTOK SA (Варнье-Женева, Швейцарія) та NOVARTIS PHARMA SERVICES AG (Базель, Швейцарія) за 2015 рік, у тому числі з 01.01.2015 по 15.09.2015, перевищив 5 мільйонів гривень.

Суд зазначає, що протягом 2015 року відповідно до п.п.39.2.1.2 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України діяли декілька затверджених розпорядженнями Кабінету Міністрів України переліків держав (територій), у яких ставки податку на прибуток (корпоративний податок) на 5 і більше відсоткових пунктів нижчі, ніж в Україні, а саме:

Перелік держав (територій), у яких ставки податку на прибуток (корпоративний податок) на 5 і більше відсоткових пунктів нижчі, ніж в Україні, затверджений розпорядженням Кабінету Міністрів України від 25.12.2013 №1042-р (діяв до 14.05.2015). У зазначений період дії розпорядження до переліку таких країн віднесена Швейцарська Конфедерація.

Перелік держав (територій), які відповідають критеріям, установленим п.п.39.2.1.2 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України, затверджений розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14.05.2015 №449-р (термін дії з 14.05.2015 до 16.09.2015). У зазначений період дії розпорядження до переліку таких країн віднесена Швейцарська Конфедерація.

Перелік держав (територій), які відповідають критеріям, установленим п.п.39.2.1.2 п.п. 39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України, затверджений розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16.09.2015 №977-р (діє з 16.09.2015 та є чинним на даний час). У вказаному переліку Швейцарська Конфедерація відсутня.

Із зазначеного слідує, що протягом 2015 року Швейцарська Конфедерація була як включена, так і відсутня у переліку держав (територій), у яких ставки податку на прибуток (корпоративний податок) на 5 і більше відсоткових пунктів нижчі, ніж в Україні. В результаті цього вказані розбіжності впливають на права та обовязки позивача в частині звітування про контрольовані господарські операції, щодо яких змінилися критерії віднесення їх до контрольованих.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивач повідомляв ДФС України у листі «Про надання інформації» Вих. №432 від 09.08.2016 та у запереченнях на акт перевірки Вих. №496 від 05.09.2016 про ставки податку на прибуток підприємств (корпоративний податок) для компаній-нерезидентів BAXTER AG (Цюрих, Швейцарія), ELI LILLY VOSTOK SA (Варнье-Женева, Швейцарія) та NOVARTIS PHARMA SERVICES AG (Базель, Швейцарія).

Судом встановлено, що у Швейцарській Конфедерація встановлено три ставки податку на прибуток підприємств: федеральний, кантональний та муніципальний (комунальний), при цьому у кожному кантоні Швейцарської Конфедерація встановлено різні розміри податку на прибуток підприємств, що не враховано відповідачем під час складення акта перевірки та прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

В матеріалах справи наявний також електронний лист посольства Швейцарії від 04.08.2016 в якому зазначено, що ставки податку на прибуток підприємств в нижчевизначених кантонах були наступні: «Вернье (Женева): 24,37%; Базель (Базель-Штадт): мин. 14.8% и макс. 22.18%; Валлизеллен (Цюрих): 19,94%» (а.с. 35) та оригінал листа Федерального департаменту фінансів Державного Секретаріату з питань Міжнародних Фінансових питань відділу по роботі з двосторонньої угоди про недопущення подвійного оподаткування Швейцарської Конфедерації №41-42.1 від 26.08.2016 з підтвердженням, що в 2015 році в Швейцарії ставки податку на прибуток підприємств в нижчевизначених кантонах були наступні: «Вернье (Женева): 24,37%; Базель (Базель-Штадт): мин. 14.8% и макс. 22.18%; Валлизеллен (Цюрих): 20,03%».

Відповідно до п.136.1 статті 136 ПК України ставка податку на прибуток підприємств у 2015 році становила 18%. Із зазначеного слідує, що ставка податку на прибуток підприємств (корпоративний податок):

- для фірми BAXTER AG (Цюрих, Швейцарія) згідно з різних джерел є більшою або на 1,94 або на 2,03 відсоткових пунктів, ніж в Україні, а не меншою на 5 відсоткових пунктів, як це передбачено п.п.39.2.1.2 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України;

- для фірми ELI LILLY VOSTOK SA (Варнье-Женева, Швейцарія) є більшою на 6,37 відсоткових пунктів, ніж в Україні, а не меншою на 5 відсоткових пунктів, як це передбачено п.п.39.2.1.2 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України;

- для фірми NOVARTIS PHARMA SERVICES AG (Базель, Швейцарія) є меншою лише на 3,2 або більшою на 4,18 відсоткових пунктів, ніж в Україні, а не меншою на 5 відсоткових пунктів, як це передбачено п.п.39.2.1.2 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України.

Враховуючи вищенаведене, суд вказує на те, що сума господарських операцій позивача з кожним із підприємств-контрагентів BAXTER AG (Цюрих, Швейцарія), ELI LILLY VOSTOK SA (Варнье-Женева, Швейцарія) та NOVARTIS PHARMA SERVICES AG (Базель, Швейцарія) дійсно перевищує 5 млн гривень, однак разом з тим ставка податку на прибуток, що сплачувалась даними нерезидентами не є на 5 і більше відсоткових пунктів нижчою, ніж в Україні, тому суд вважає, що зазначена операція у відповідності до п.п.39.2.1.2 п.п.39.2.1 п.39.2 ст.39 ПК України не є контрольованою, а відтак це свідчить про відсутність у позивача обовязку, визначеного п.п.39.4.2 п.39.4 ст.39 ПК України подавати звіт про контрольовану операцію.

Крім того, надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що податкове законодавство ґрунтується, в тому числі, на принципі презумпції правомірності рішень платника податку, який передбачає можливість трактування норм права на користь платника податку у випадку неоднозначності (множинного) трактування (п. 4.1.4 п.4.1 ст.4 ПК України).

Відповідно до пункту 56.21 статті 56 Податкового кодексу України у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Судом також враховуються рішення Європейського суду з прав людини у справах «Серков проти України» (заява №39766/05), «Щокін проти України» (заяви №23759/03 та №37943/06), які відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» підлягають застосуванню судами як джерела права, та якими було встановлено порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, оскільки органи держаної влади віддали перевагу найменш сприятливому тлумаченню національного законодавства, що призвело до накладення на заявника додаткових зобов'язань зі сплати прибуткового податку.

Отже, з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини, яка сформувалась з питань імперативності правила про прийняття рішення на користь платників податків при існуванні неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов'язків такого платника, а також ролі рішень Європейського Суду з прав людини як джерела права в Україні, у суду при розгляді даної справи відсутні підстави для обмежувального тлумачення підпункту 4.1.4 пункту 4.1 статті 4 та пункту 56.21 статті 56 Податкового кодексу України.

На підставі вищенаведеного суд вважає, що відповідач не спростував зазначені твердження позивача щодо ставок податку на прибуток підприємств (корпоративний податок) у відповідних кантонах Швейцарської Конфедерації, до яких відносяться контрагенти позивача, а тому суд дійшов висновку, що відповідач не довів правомірність висновку в акті №1404/14-02/30177378 від 26.08.2016 про порушення позивача вимог п.п. 39.4.2 п. 39.4 ст. 39 Податкового Кодексу України щодо обовязкового подання в установлений законом термін до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику Звіту про контрольовані операції з компаніями-нерезидентами «BAXTER AG», «ЕЛІ Лілли ОСОБА_1А.», «NOVARTIS PHARMA SERVICES AG», а тому прийняте на його підставі податкове повідомлення-рішення від 15.09.2016 № є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У ч. 2 ст. 71 КАС України зазначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обовязок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві вимоги позивача є такими, що підлягають задоволенню.

За приписами ч. 1 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 69-71, 158-163, 167 КАСУ, суд, -

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Центр Фармація» - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області № від 15.09.2016.

Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Центр Фармація» () судовий збір у розмірі 5 481,00 грн. (пять тисяч чотириста вісімдесят одна гривня 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області ().

Постанова набирає законної сили відповідно до частини першої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України.

Суддя Я.В. Горобцова