Справа № 826/15182/14
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2017-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

12 січня 2017 року № 826/15182/14

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії:

головуючого судді Шулежка В.П., судді Іщука І.О., судді Погрібніченка І.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Техенерго» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю прокуратури міста Києва про визнання недійсним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Техенерго» (далі - позивач, ТОВ «Техенерго») до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві про визнання недійсним та скасування наказу від 20.08.2014 №50 «д» «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт».

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.12.2014, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 24.03.2015, позов задоволено, визнано недійсним та скасовано наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 20.08.2014 № 50 «д» «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт».

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 04.02.2016 касаційні скарги прокуратури міста Києва та Державної архітектурно-будівельної інспекції України задоволено частково, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.12.2014 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 24.03.2015 скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.03.2016 справу прийнято до провадження.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що відповідачем в порушення вимог законодавства без належних на те правових підстав скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 21.03.2014 № КВ 77, чим порушено його права як замовника будівництва.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю та просив позов задовольнити.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач, ДАБІ) заперечував проти задоволення позову в повному обсязі, пояснив суду, що декларацію про початок виконання будівельних робіт № КВ 77 скасовано на виконання подання прокуратури міста Києва від 15.08.2014 №07/1/5-228вих.-14 у зв'язку з тим, що у декларації зазначені недостовірні дані, що є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, тому вважає, що наказ прийнято правомірно та у межах повноважень, просив відмовити у задоволенні позову повністю.

Представник прокуратури пояснив, що позивачем зазначено у декларації про початок виконання будівельних робіт недостовірні дані щодо визначення категорії складності об'єкта будівництва та не надано доказів погодження з місця розташування та висоти об'єкта на приаеродромних територіях по вул. Ракетній, 24. Вважає оскаржуваний наказ правомірним та таким, що прийнятий у межах повноважень та відповідно до вимог законодавства, у зв'язку з чим просив відмовити у задоволенні позову.

З урахуванням положень частини шостої статті 128 КАС України, судом ухвалено продовжити розгляд справи у порядку письмового провадження на підставі наявних у справі доказів.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.03.2014 Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві зареєструвала замовнику будівництва ТОВ «Техенерго» декларацію про початок виконання будівельних робіт № КВ 77 щодо будівництва житлового комплексу з діловим і культурним центром та підземною автостоянкою по вул. Ракетній, 24 у Голосіївському районі м. Києва.

Водночас, відповідачем отримано від прокуратури міста Києва подання про усунення порушень вимог містобудівного законодавства від 15.08.2014 №07/1/5-228вих.-14, в якому вимагалось від Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві: розглянути подання, вжити вичерпних заходів, спрямованих на усунення виявлених порушень, приведення зазначених будівельних робіт у відповідність до вимог чинного законодавства і притягнення винних осіб до передбаченої ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» відповідальності; скасувати зареєстровану Інспекцією ТОВ «Техенерго» декларацію про початок виконання будівельних робіт № КВ 77 від 21.03.2014.

Підставою направлення вказаного подання прокуратура міста Києва зазначила, що відповідно до листа ДП «Укрдержбудекспертиза» від 30.07.2014 № 1190 ТОВ «Техенерго» занижено категорію складності об'єкта, окрім того не отримано в Державній авіаційній службі України погодження місця розташування та висоти об'єкта на приаеродромних територіях.

Розглянувши подання прокуратури від 15.08.2014 №07/1/5-228вих.-14, на підставі ст.23 Закону України «Про прокуратуру», п.14 Порядку № 466 Інспекцією видано наказ від 20.08.2014 №50«д», яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ 77 від 21.03.2014.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, яким, на думку позивача, грубо порушено його права та інтереси, звернувся до суду з позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно статті 7 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом: контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Статтею 26 Закону №3038-VI передбачено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до частини 1 статті 34 Закону №3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно зі статтею 36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Частиною 8 цієї статті передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Згідно з пунктами 9 - 11 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (далі - Порядок №466), замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 2. Один примірник після проведення реєстрації повертається замовнику, другий - залишається в Інспекції, яка її зареєструвала. Замовник згідно із законом відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації.

Інспекція протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та вносить їх до єдиного реєстру. У разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, Інспекція повертає її замовнику з обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Враховуючи викладене, законодавством у сфері містобудівної діяльності не передбачено подання замовником до Інспекції документів, які підтверджували б дані, що наведені у декларації про початок виконання будівельних робіт, в свою чергу, Інспекція перевіряє лише повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт без витребування будь-яких документів.

Як вбачається з матеріалів справи, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві зареєстровано замовнику будівництва ТОВ «Техенерго» декларацію про початок виконання будівельних робіт № КВ 77 щодо будівництва житлового комплексу з діловим і культурним центром та підземною автостоянкою по вул. Ракетній, 24 у Голосіївському районі м. Києва.

Згідно зі статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Прокурорський нагляд за додержанням і правильним застосуванням законів Кабінетом Міністрів України, міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади, органами державного і господарського управління та контролю, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими Радами, їх виконавчими органами, військовими частинами, політичними партіями, громадськими організаціями, масовими рухами, підприємствами, установами і організаціями, незалежно від форм власності, підпорядкованості та приналежності, посадовими особами та громадянами здійснюється Генеральним прокурором України і підпорядкованими йому прокурорами (стаття 1 Закону України «Про прокуратуру» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно зі статті 8 Закону України «Про прокуратуру» законні вимоги прокурора є обов'язковими для всіх органів, підприємств, установ, організацій, посадових осіб та громадян і виконуються невідкладно або у передбачені законом чи визначені прокурором строки.

Відповідно до статті 19 Закону України «Про прокуратуру» предметом нагляду за додержанням і застосуванням законів є, відповідність актів, які видаються всіма органами, підприємствами, установами, організаціями та посадовими особами, вимогам Конституції України та чинним законам; додержання законів про недоторканність особи, соціально-економічні, політичні, особисті права і свободи громадян, захист їх честі і гідності, якщо законом не передбачений інший порядок захисту цих прав; додержання законів, що стосуються економічних, міжнаціональних відносин, охорони навколишнього середовища, митниці та зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно статей 20, 23 Закону України «Про прокуратуру» при виявленні порушень закону прокурор у межах своєї компетенції має право: вносити подання з вимогами про усунення порушень закону, причин та умов, що їм сприяли.

Як вбачається з матеріалів справи, прокуратурою міста Києва в порядку нагляду за додержанням і застосуванням законів проведено перевірку дотримання Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві вимог чинного законодавства України в частині повноти та своєчасності вжиття наданих повноважень щодо здійснення контролю, реєстрації дозвільних документів на будівництво та введення об'єктів до експлуатації. За наслідками проведення відповідних заходів прокуратурою внесено подання про усунення порушень вимог містобудівного законодавства від 15.08.2014 №07/1/5-228вих.-14.

Підставою для внесення подання стало виявлення того, що реєстрація Інспекцією декларації про початок виконання будівельних робіт з будівництва житлового комплексу з діловим і культурним центром та підземною автостоянкою по вул. Ракетній, 24 у Голосіївському районі м. Києва № КВ 77 від 21.03.2014 проведена з порушенням вимог містобудівного законодавства, зокрема, вказано в декларації недостовірні дані щодо визначення категорії складності об'єкта будівництва та не надано доказів погодження з місця розташування та висоти об'єкта на приаеродромних територіях по вул. Ракетній, 24.

Згідно даних спірної декларації, позивачем, як замовником, вказано в ній, що об'єкт будівництва стосовно якого проводитимуться будівельні роботи відноситься до ІІІ категорії складності.

В підтвердження зазначеного позивач посилається на те, що ним разом з проектною організацією визначено ІІІ категорію складності об'єкта будівництва, що підтверджується висновками №46/16 та №47/16 експертної організації - Інституту «НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ».

Водночас, дослідивши матеріали справи, вбачається, що прокуратурою було направлено запит до Державного підприємства «Укрдержбудекспертиза» від 24.07.2014 №07/1/5-1030 вих-14 щодо категорії складності об'єкту будівництва житлового комплексу з діловим і культурним центром та підземною автостоянкою по вул. Ракетній, 24 у Голосіївському районі м. Києва.

У відповідь на вказаний запит, Державне підприємство «Укрдержбудекспертиза» надіслало лист від 30.07.2014 №1190, копія якого наявна у матеріалах справи, в якому повідомлено, що за результатами розгляду наданих матеріалів (копії декларації про початок виконання будівельних робіт) встановлено, що об'єкт будівництва житлового комплексу з діловим і культурним центром та підземною автостоянкою розміщується на земельній ділянці площею 2,9251 га і має такі технічні показники: загальна площа - 98 151,1 м.кв., загальна площа квартир складає 74 102,4 м.кв., кількість квартир - 749, поверховість - 9 поверхів, площа забудови - 10 792,0 м.кв. Розрахункова кількість мешканців у житловому будинку залежить від площі квартири (за нормою 21 кв.м. на людину плюс 10,5 кв.м. на сім'ю). З наданих матеріалів розрахункове розселення на зазначену кількість квартир з урахуванням їх площі становить більше ніж 500 чоловік.

Експертною організацією зроблено висновок про те, що виходячи із загальної кількості квартир та їх площі, керуючись ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 "Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва" і Порядком віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорії складності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27.04.2011 №557, за характеристикою можливої небезпеки для життєдіяльності людей, які постійно перебувають на об'єкті, даний об'єкт будівництва має бути віднесений до V категорії складності.

Відповідно до статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно пунктів 3-4 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 557 від 27.04.2011 (далі - Порядок №557) встановлено, категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва та категорії складності.

Клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначається згідно з вимогами ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» за рівнем можливих економічних збитків (або) інших втрат, пов'язаних з припиненням експлуатації або втратою цілісності об'єкта.

Відповідно до пунктів 5, 6 цього Порядку до IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб;

2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом;

3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації:

можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат;

можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня;

можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

До V категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) згідно із Законом України "Про об'єкти підвищеної небезпеки" є об'єктами підвищеної небезпеки;

2) розраховані на постійне перебування більш як 400 осіб та (або) періодичне перебування понад 1000 осіб;

3) становлять можливу небезпеку для більш як 50000 осіб, які перебувають поза об'єктом;

4) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації:

можуть спричинити збитки в обсязі понад 150000 мінімальних розмірів заробітних плат;

можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж загальнодержавного значення;

можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини національного значення.

При цьому, як у ДБН В.1.2-14-2009 так і в ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 рекомендується наступна схема врахування класу наслідків (відповідальності) СС1; СС2; ССЗ:

класу наслідків СС1 відповідають І та II категорія складності;

класу наслідків СС2 відповідають III та IV категорія складності;

класу наслідків ССЗ відповідає V категорія складності.

Клас наслідків визначається за шістьма ознаками: кількість осіб, які постійно перебувають на об'єкті; кількість осіб, які періодично перебувають на об'єкті; кількість осіб, які перебувають поза об'єктом; обсяг можливого економічного збитку; втрата об'єктів культурної спадщини; припинення функціонування комунікацій транспорту, зв'язку, енергетики, інших інженерних мереж.

На підставі викладеного та положень Порядку № 557, критерій класу наслідків, визначених ДБН В.1.2.-14.2009, за характеристикою можливої небезпеки для життєдіяльності людей, які постійно перебувають на об'єкті, а також враховуючи зазначену у зареєстрованій декларації розрахункову кількість мешканців у залежності від площі квартир за нормою 21 кв.м. на людину та 10,5 кв.м. на сім'ю (у даному випадку більше ніж 500 чоловік) та загальну кількість квартир на будинок, що становить - 749, загальна площа квартир на будинок - 74 102,4, розселення на будинок буде становити більше ніж 500 чоловік.

Отже, об'єкт будівництва житлового комплексу з діловим і культурним центром та підземною автостоянкою розміщується на земельній ділянці площею 2,9251 га за своїми техніко-економічними показниками повинен бути віднесений до категорії складності не менше ніж IV.

При цьому, як вбачається з поданих експертних оцінок №46/16 та №47/16, складених Інститутом «НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ», останнім було розглянуто передпроектні архітектурні пропозиції «Будівництво житлового будинку №1 з вбудованими приміщеннями та відкритою автостоянкою по вул. Ракетна, 24 в Голосіївському районі м. Києва. Ділянка №3» та «Будівництво житлового будинку №1 з вбудованими приміщеннями та відкритою автостоянкою по вул. Ракетна, 24 в Голосіївському районі м. Києва. Ділянка №1», на які посилається позивач, визначено, що об'єкт будівництва віднесено до класу наслідків СС2 та ІІІ категорії складності.

Слід зазначити, що у поданій позивачем до Інспекції спірній декларації про початок виконання будівельних робіт вказана зовсім інша характеристика та інші показники об'єкта будівництва, ніж ті, що зазначені у експертних висновках, на які посилається позивач.

З огляду на викладене, позивачем у декларації про початок виконання будівельних робіт зазначені недостовірні дані про віднесення об'єкта будівництва до ІІІ категорії складності, оскільки техніко-економічні показники об'єкта, визначені у декларації, свідчать про необхідність віднесення об'єкта до V категорії складності.

При цьому, як передбачено статтею 34 Закону №3038-VI щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі йому органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт.

Таким чином, отримання дозволу на виконання будівельних робіт є необхідною передумовою для здійснення будівельних робіт IV і V категорій складності (за виключенням будівельних робіт, на виконання яких не вимагається дозвіл, перелік яких визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань архітектури та містобудування).

Пунктом 30 Порядку №466 передбачено, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, який дає право виконувати такі роботи, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Згідно з частиною першою статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Будівництво вважається правомірним, якщо власник ділянки чи землекористувач або інша особа одержали у встановленому містобудівельним законодавством порядку дозволи на забудову об'єкта містобудування та виконання будівельних робіт відповідно до норм чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності. Тобто, недотримання особою, яка здійснює будівництво встановлених законодавством вимог є підставою для визнання будівництва самочинним.

Поряд з цим, суд зазначає, що згідно вимог вказаного Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом: контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації.

Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, в тому числі здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

З наведеного вбачається, що прокуратура не наділена функцією здійснення загального нагляду за дотриманням законів підприємствами, зокрема, перевірки додержанням законодавства у сфері містобудівної діяльності, однак, існує спеціальний орган профільний орган, завданням якого є контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності - Держархбудінспекція України.

Стаття 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що до повноважень органу державного архітектурно-будівельного контролю віднесено також розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та застосування санкцій за ці правопорушення.

Визначення категорії складності об'єкта будівництва за відсутності проектної документації, у якій би було зазначено відповідну категорію, не віднесено до компетенції жодного іншого державного органу.

Вказане свідчить про наявність у Інспекції повноважень на віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності, за встановлених обставин.

Разом з тим, враховуючи те, що прокуратура міста Києва в межах своїх повноважень звернулась до Державного підприємства «Укрдержбудекспертиза» щодо категорії складності об'єкта будівництва, що зазначений у спірній декларації, за результатами проведеної перевірки вказаних даних виявлено факт порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності та внесено подання, яке є обов'язковим до виконання, а також беручи до уваги чинність на час спірних правовідносин положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2014 рік» (зі змінами згідно із Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2014 рік» №1622-VІІ від 31.07.2014), якими передбачено обмеження проведення перевірок підприємств, установ та організацій, фізичних осіб-підприємців контролюючими органами (крім Державної фіскальної служби України) на даний час здійснюються з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, відповідачем перевірка не проводилась.

Водночас, як передбачено положеннями статті 39-1 Закону №3038-VI у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно пункту 14 Порядку №466 у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією.

Інспекція скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п'яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Аналіз вказаних норм дає підстави вважати, що у разі виявлення недостовірних даних наведених у зареєстрованій декларації, тобто встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації, Інспекція має право скасувати таку декларацію.

При цьому, суд не бере до уваги твердження позивача про те, що відповідачем не проведено перевірку з питань, вказаних у поданні, оскільки право Інспекції скасувати реєстрацію декларації на підставі статті 39-1 Закону №3038-VI не ставиться у залежність від необхідності проведення відповідної перевірки за наявності факту подання недостовірних даних, наведених у цій декларації.

Водночас, в матеріалах справи відсутні будь-які належні докази, які спростували б факт віднесення об'єкта будівництва «Будівництво житлового комплексу з діловим і культурним центром та підземною автостоянкою по вул. Ракетній, 24 у Голосіївському районі м. Києва» до V категорії складності.

Окрім того, позивачем не спростовано належними доказами твердження відповідача щодо отримання від Державної авіаційної служби України погодження місця розташування та висоти об'єкта на приаеродромних територіях по вул. Ракетній, 24.

За вказаних обставин, враховуючи встановлення зазначення у декларації недостовірних даних, що є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом за відсутності відповідного дозвільного документу, на підставі пункту 14 Порядку №466, суд приходить до переконання, що відповідач вірно встановив порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, що свідчить про правомірність видачі оскаржуваного наказу.

Згідно частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Під час розгляду справи доводи позивача були спростовані, останнім не надано належних та допустимих доказів в обґрунтування своїх позовних вимог, натомість відповідачем доведено правомірність прийнятого ним рішення.

Враховуючи наведене, проаналізувавши норми законодавства та надавши оцінку наявним доказам у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи положення статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судового збору позивачу не підлягає.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Техенерго» відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Окружного адміністративного суду міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Головуючий суддя В.П. Шулежко

Суддя І.О. Іщук

Суддя І.М. Погрібніченко