Справа № 820/5223/16
Суддя: Зінченко А.В.
Дата ухвалення: 2017-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

11 січня 2017 р. № 820/5223/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого - судді Зінченка А.В.,

при секретарі - Абоян І.І.

за участі представників сторін:

позивача - Шрамко І.С.

відповідача - Коваленко Л.Д., Шульга В.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові адміністративну справу за позовом приватного підприємства «Фасад-Сервіс» до Центральної об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне підприємство "Фасад-Сервіс" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просив суд: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 08 липня 2016 року і визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 2 від 08 липня 2016 року.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що на підставі Акту документальної позапланової виїзної перевірки ПП «ФАСАД-СЕРВІС» () по господарським взаємовідносинам з ТОВ «Компанія «Інтеграл-центр» (), ТОВ «Рейлтек» (), ТОВ «Гравекс-Плюс», () за жовтень 2015 року Центральною ОДПІ у м. Харкові ГУ ДФС у Харківській області винесено податкові повідомлення-рішення № , № , якими встановлено порушення п.п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134, п.п. 198.1, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України.

Вказаними податковими повідомленнями-рішеннями зменшено розмір від'ємного значення суми податку на додану вартість на суму 82 991, 00 грн. та збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на прибуток на суму 74 692, 00 грн.

В судовому засідання представник позивача позов підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечувала, зазначила, що порушення, встановлені в ході перевірки позивача, зафіксовані належним чином в акті перевірки, а оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті на цілком законних підставах та відповідають чинному законодавству, у зв'язку із чим просила в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Суд, вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

Приватне підприємство "Фасад-Сервіс" пройшло передбачену чинним законодавством процедуру державної реєстрації, набуло правового статусу суб'єкта господарювання - юридичної особи, включений до Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України, та перебуває на обліку як платник податків, зборів (обов'язкових платежів) в Центральній об'єднаній державній податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області.

Фахівцями відповідача було проведено документальну позапланову виїзну перевірку позивача.

За результатами перевірки складено Акт «Про результати невиїзної документальної позапланової перевірки Приватного підприємства «Фасад сервіс» (податковий номер 32438415) щодо документального підтвердження господарських відносин із платниками податків: ТОВ «Компанія «Інтеграл-центр» (), ТОВ «Рейлтек» (), ТОВ «Гравекс-Плюс», () за жовтень 2015 року, їх реальності, повноти відображення в обліку» 01.06.2016 року №1976/20-30-14-02/32438415, яким встановлені наступні порушення: ст. 138, п.п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. № 2755-VI зі змінами та доповненнями, що призвело до заниження об'єкта оподаткування на 414 955 грн. та заниження сум податку на прибуток у сумі 74 692 грн; ст 198, п. 200.1 ст. 200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 р. № 2755-VI зі змінами та доповненнями, що призвело до завищення податкового кредиту з ПДВ, на загальну суму у сумі 82 991 грн.

На підставі висновків акту перевірки Центральною об'єднаною державною податковою інспекцією м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області було винесено податкові повідомлення-рішення від 08 липня 2016 року № та №.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб'єктом владних повноважень в основу спірних рішень, а також суджень, відображених суб'єктом владних повноважень в акті від 01.06.2016 року №1976/20-30-14-02/32438415, на відповідність вимогам ч.3 ст.2 КАС України, суд встановив наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З положень наведеної норми процесуального закону слідує, що адміністративному суду при вирішенні адміністративного спору належить перевірити, зокрема, обґрунтованість саме тих висновків, стосовно обставин спірних правовідносин, які покладені суб'єктом владних повноважень в основу спірного рішення.

Як з'ясовано судом, фактичною підставою для винесення спірних рішень слугувало відображене в акті перевірки судження суб'єкта владних повноважень про порушення п. 198.2, 198.3 ст. 198, п. 200.1 ст. 200, Податкового кодексу України.

З матеріалів справи вбачається, що позивач у періоді, що перевірявся, мав господарські взаємовідносини з ТОВ «Компанія «Інтеграл-центр», ТОВ «Рейлтек» та ТОВ «Гравекс-Плюс».

Так, між ТОВ «Компанія «Інтеграл-центр» (постачальник) та Приватним підприємством «Фасад - сервіс» (покупець) було укладено Договір поставки № 1210 від 12.10.15, предметом якого є зобов'язання здійснити поставку Покупцю матеріалів (товар) в асортименті та кількості, що вказані в рахунках-фактурах та видаткових накладних, які невід'ємною частиною цього договору. Покупець зобов'язується прийняти товар і сплатити його вартість в порядку і на умовах, визначених цим договором.

Між ТОВ «Рейлтек» (постачальник) та Приватним підприємством «Фасад - сервіс» (покупець) було укладено Договір поставки № 1110 від 01.10.15, предметом якого є зобов'язання здійснити поставку Покупцю матеріалів (товар) в асортименті та кількості, що вказані в рахунках-фактурах та видаткових накладних, які невід'ємною частиною цього договору. Покупець зобов'язується прийняти товар і сплатити його вартість в порядку і на умовах, визначених цим договором.

Згідно умов Договору поставки № 110-2015 від 01.10.15 ТОВ «Гравекс-Плюс» (постачальник) мав здійснити поставку Покупцю матеріалів (товар) в асортименті та кількості, що вказані в рахунках-фактурах та видаткових накладних, які невід'ємною частиною цього договору Приватному підприємству «Фасад-сервіс» (покупцю).

На момент укладення всіх зазначених правочинів сторони мали правоздатність і дієздатність юридичних осіб.

В межах згаданих правочинів були проведені господарські операції, які оформлені видатковими накладними та податковими накладними.

Зобов'язання по оплаті вартості придбаного товару за були виконані позивачем шляхом перерахування на користь контрагентів безготівкових коштів згідно з платіжними дорученнями, що надані позивачем.

Виконання робіт за договорами підтверджується актами виконаних робіт.

Зобов'язання за договорами сторонами виконано в повному обсязі, претензій чи зауважень один до одного сторони не мають.

В подальшому придбаний товар було використано позивачем при організації господарської діяльності, зокрема при виконанні робіт за договором підряду Договором № 64-Д від 11.08.15, згідно умов якого ПП «Фасад-сервіс» (підрядник) виконувало для ОК ВЕП «Держпром» (замовник) роботи з капітального ремонту вхідної групи будівлі за адресою вул. Сумська, 64; за Договором № 96-Д від 20.10.15 для ОК ВЕП «Держпром», згідно умов якого ПП «Фасад -сервіс» виконувало роботи по реконструкції та реставрації ВЕП «Держпром»; За договором підряду № 679 від 10.08.15 між ПП «Фасад-сервіс» та Харківським медичним університетом (замовник), виконано капітальний ремонт даху будівлі кафедри анатомії за адресою вул. Сумська, 39; За Договором № 697 від 02.09.15 про закупівлю послуг, укладеному між Національною академією Національної гвардії України (замовник) та ПП «Фасад-сервіс» (учасник), позивач поставляв послуги по поточному ремонту приміщень будівлі «Кафедра».

Виконання робіт за договорами підтверджується актами виконаних робіт.

Згідно з п.198.1 ст.198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів, у тому числі при їх ввезенні на митну територію України (у тому числі у зв'язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу.

За правилами п.198.3 ст.198 Податкового кодексу України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв'язку з: придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Пунктом п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України визначено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними / розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної.

Суми податку, сплачені (нараховані) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних / розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, відносяться до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні / розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше: ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних / розрахунків коригування до таких податкових накладних; для платників податку, що застосовують касовий метод, - ніж через 60 календарних днів з дати списання коштів з банківського рахунка платника податку.

Відповідно до п. 201.1. ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов'язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата виписування податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД (для підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України).

Відповідно до п. 201.4. ст. 201 Податкового кодексу України платники податку в разі здійснення постачання товарів/послуг, постачання яких має безперервний або ритмічний характер: покупцям - платникам податку - можуть складати не пізніше останнього дня місяця, в якому здійснено такі постачання, зведені податкові накладні на кожного платника податку, з яким постачання мають такий характер, з урахуванням усього обсягу постачання товарів/послуг відповідному платнику протягом періоду, за який складається така податкова накладна, протягом такого місяця; покупцям - особам, не зареєстрованим платниками податку, - можуть складати не пізніше останнього дня місяця, в якому здійснено такі постачання, зведену податкову накладну з урахуванням всього обсягу постачання товарів/послуг таким покупцям, з якими постачання мають такий характер протягом періоду, за який складається така податкова накладна, протягом такого місяця.

У разі якщо станом на дату складення зазначених податкових накладних сума коштів, що надійшла на поточний рахунок продавця як оплата (передоплата) за товари/послуги, перевищує вартість поставлених товарів/послуг протягом місяця, таке перевищення вважається попередньою оплатою (авансом), на суму якої складається податкова накладна у загальному порядку не пізніше останнього дня такого місяця.

Для цілей цього пункту ритмічним характером постачання вважається постачання товарів/послуг одному покупцю два та більше разів на місяць.

Податкова накладна може бути складена за щоденними підсумками операцій (якщо податкова накладна не була складена на ці операції) у разі: здійснення постачання товарів/послуг за готівку кінцевому споживачеві (який не є платником податку), розрахунки за які проводяться через касу / реєстратори розрахункових операцій або через банківську установу чи платіжний пристрій (безпосередньо на поточний рахунок постачальника); виписки транспортних квитків, готельних рахунків або рахунків, які виставляються платнику податку за послуги зв'язку, інші послуги, вартість яких визначається за показниками приладів обліку, що містять загальну суму платежу, суму податку та податковий номер постачальника (продавця), крім тих, форма яких встановлена міжнародними стандартами; надання платнику податку касових чеків, що містять суму поставлених товарів/послуг, загальну суму нарахованого податку (з визначенням фіскального та податкового номерів постачальника).

Податкові накладні, складені на виконання операцій ТОВ «Компанія «Інтеграл-центр», ТОВ «Рейлтек» та ТОВ «Гравекс-Плюс», не мають дефектів форми, змісту або походження, котрі в силу п.201.1, 201.4, 201.6 ст.201 Податкового кодексу України спричиняють втрату податковими накладними юридичної сили і доказовості.

Згідно вимог п. 79.1. ст. 79 Податкового кодексу України документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

У відповідності до ст. 78 Податкового кодексу України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких обставин:

п. 78.1.1. отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 10 робочих днів з дня отримання запиту;

п. 78.1.4. виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 10 робочих днів з дня отримання запиту.

Приймаючи спірні податкові повідомлення-рішення, контролюючий орган дійшов до неправомірного висновку про порушення платником податків вимог діючого законодавства. Так, підставою для збільшення позивачу суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість, слугували висновки податкового органу про те, що взаємовідносини позивача з контрагентами не спрямовані на реальне настання правових наслідків.

Проте, оскільки позивач мав у наявності всі первинні документи, які підтверджують факт взаємовідносин з вказаними контрагентами, то він мав встановлене законом право на їх віднесення до складу податкового кредиту з податку на додану вартість.

Позивачем надані всі належні первинні документи, що підтверджують реальність придбання товару, а також отримання виконаних робіт і наданих послуг.

Отже, позивачем було повністю дотримано вимоги ПК України.

Відповідно до вимог частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти позову.

Відповідачем не доведено факт порушення позивачем зазначених вище норм податкового законодавства.

Відповідно до п.п.1, 3 частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення, прийняті податковим органом, є необґрунтованими та такими, що не відповідають вимогам законодавства, через що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160 163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов приватного підприємства «Фасад-Сервіс» до Центральної об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 08.07.2016 року № та № Центральної об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області.

Стягнути з Центральної об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області (код 39859805) на користь приватного підприємства «Фасад-Сервіс» (код 32438415) сплачений судовий збір в сумі 2365 (дві тисячі триста шістдесят п'ять) грн. 24 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-ти денний строк з дня отримання копії постанови апеляційної скарги, з подачею її копії до апеляційної інстанції.

Постанова в повному обсязі виготовлена 20 січня 2017 року.

Суддя А.В. Зінченко