Справа № 810/4142/16
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2016-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 грудня 2016 року № 810/4142/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву Бориспільського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області до бориспільського районного підприємства теплових мереж «Райтепломережа» про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

до суду звернулось Бориспільське ОУПФУ Київської області з позовом до БРПТМ «Райтепломережа» про стягнення заборгованості з відшкодування витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах в сумі 3928, 77 грн.

Відповідно до ст. 107 КАСУ, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

В силу положень ч. 3 ст. 106 КАСУ, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Частиною 2 ст. 87 цього Кодексу встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Як вбачається із поданої позовної заяви та доданих до неї матеріалів позивачем не сплачено судовий збір, натомість в позові зазначено, що позивач звільнений від такої сплати на підставі п. 18 ч. 1 ст. 5 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір». З такими твердженнями позивача суддя не погоджується з огляду на таке: Законом України від 22.05.2015 № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», викладено у новій редакції ст. 5 Закону України «Про судовій збір», яка не передбачає пільг щодо сплати судового збору, зокрема, й органами ПФУ. Натомість процесуальним законом (КАСУ) передбачено, що суб'єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду у випадках, передбачених Конституцією та законами України (ч. 3 ст. 6 КАСУ). У системі адміністративного судочинства діють відповідні принципи, покладені в основу процедури здійснення правосуддя щодо захисту порушених прав фізичних і юридичних осіб, закріплені, зокрема, Кодексом адміністративного судочинства України, відповідно до якого, при пред'явлені позову до суду обов'язком особи, яка має намір звернутися до відповідного суду є дотримання певної процедури, зокрема, й вимог щодо позовної заява, яка повинна відповідати ст. 106 КАСУ.

Крім того суд зазначає, що Верховна Рада України є єдиним органом законодавчої влади в Україні, до повноважень якого належить прийняття законів, затвердження Державного бюджету України та внесення змін до нього, контроль за виконанням Державного бюджету України.

Приймаючи Закон України від 22.05.2015 № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», парламент у формі закону висловив політичну волю щодо обов'язковості сплати усіма суб'єктами владних повноважень судового збору, не передбачив для цієї мети жодних пільг, а також не винайшов потрібним внести зміни до Державного бюджету України щодо виділення асигнувань на сплату судового збору. У той же час, Верховна Рада України зобов'язала Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів.

Суд також не наділений повноваженнями змінювати запроваджений Верховною Радою України правопорядок, діяти всупереч встановленому порядку, доповнювати недоліки законодавчої процедури або перекривати судовими рішеннями бездіяльність Кабінету Міністрів України.

Отже, після усунення недоліків позовної заяви та надання доказів сплати судового збору, що передбачено Законом України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» та КАСУ, у позивача виникне право на судовий захист на підставі поданої ним позовної заяви, яка відповідатиме вимогам ст. 106 КАСУ.

В свою чергу, відповідно до ч. 2 ст. 49 КАСУ, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до Закону України від 22.05.2015 № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», до Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» внесені відповідні зміни щодо ставок судового збору та порядку його сплати, які набрали чинності з 01.09.2015.

Відповідно до п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

В той же час, ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» встановлено, що мінімальна заробітна плата у місячному розмірі з 1 січня складає 1 378 гривень.

Позивач за подання адміністративного позову до Київського окружного адміністративного суду судовий збір не сплатив взагалі.

Згідно ч. 3 ст. 106 КАСУ, суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Частиною 1 ст. 70 КАСУ визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

У абзаці 27 п. 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила № 270), зазначено, що розрахунковим документом є документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв'язку.

Відповідно до п. 61 Правил № 270, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Згідно Правил № 270, реєстроване поштове відправлення (рекомендований лист) - це поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку.

Із доданих до позовної заяви документів вбачається, що у якості доказу направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками надано ксерокопію фіскального чеку та ксерокопію списку згрупованих поштових відправлень. Оскільки законодавець вимагає у якості доказу відправлення копії позовної заяви з додатками надання рекомендованого листа з повідомленням про вручення, доказуванню підлягає не факт відправлення певних документів відповідачу, а факт їх вручення. Ксерокопія фіскального чеку не дає можливості встановити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача, а ксерокопія списку згрупованих поштових відправлень з відбитком штемпеля про його прийняття до відправки відповідно до Правил № 270 підтверджує факт відправляння згрупованих поштових відправлень. Тому, суд вважає, що додані до позовної заяви ксерокопії документів не є належними доказами у розумінні положень ч. 3 ст. 106 КАСУ.

Слід зазначити, що згідно з п. 19 Правил № 270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Пунктом 59 Правил № 270 визначено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Тобто, з вищевикладених положень слідує, що до внутрішніх поштових відправлень можуть прийматися для пересилання листи лише з описом вкладення, якщо такі поштові відправлення з оголошеною цінністю.

Надана позивачем копія списку згрупованих поштових відправлень у відповідності до Правил № 270, складається лише у випадках відправляння згрупованих поштових відправлень. Надана позивачем копія списку згрупованих поштових відправлень не є належним доказом надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Крім того, надані копії документів не засвідчені згідно Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації». За умовами п. 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації», затвердженого Наказом Держспоживстандарту України № 55 від 07.04.2003, так відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту «підпис». Така відмітка проставляється на кожному аркуші копії документа.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені не належним чином, чого вимагає Кодекс адміністративного судочинства України, суд визнав за можливе залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до ст. 108 КАСУ, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлює строк, достатній для усунення недоліків.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору у відповідності до Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» з доказами зарахування сплаченої суми судового збору до Державного бюджету України (ст. 9 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір»); доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів з урахуванням засвідчених в належний спосіб копій документів, доданих до позовної заяви; копій доданих до позовної заяви документів, завірених у відповідності до Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації».

Керуючись ст.ст. 106, 108, 160, 165 КАСУ, суддя

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Бориспільського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області до бориспільського районного підприємства теплових мереж «Райтепломережа» про стягнення заборгованості, - залишити без руху.

2. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви до 11 січня 2017 року.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.