Справа № 826/7394/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2017-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

11 січня 2017 року № 826/7394/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Публічного акціонерного товариства «Європейський газовий банк»

до Київської міської Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Федак Сергій Іванович

про визнання протиправним та скасування рішення зобов'язання вчинити дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство «Європейський газовий банк» звернулось до суду з позовом про визнання протиправними дії дисциплінарної палати Київської міської Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та скасувати рішення стосовно адвоката Федака С.І. від 17.03.2016 року; зобов'язати дисциплінарну палату Київської міської Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури порушити дисциплінарну справу за скаргою АТ «ЄВРОГАЗБАНК» стосовно адвоката Федака С.І.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на положення Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та зазначає, що відповідачем прийнято незаконне рішення, яким відмовлено в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката Федака С.І. у зв'язку із порушенням відповідачем засад змагальності, а саме: в оскаржуваному рішенні не вказано ким та у який спосіб проводилась перевірка відомостей, викладених у заяві, не вказано які саме особи були залучені та опитані для перевірки означених у скарзі діях Федака С.І. та рішення не містить посилань на результати перевірки обставин, викладених у скарзі позивача.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав, викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи. В якості безпідставності позовних вимог відповідач вказував, що при прийнятті оскаржуваного рішення діяв в межах повноважень та у спосіб передбачений чинним законодавством, проте явку свого уповноваженого представника в судове засідання не забезпечила, хоча була належним чином повідомлена про місце, дату та час судового розгляду справи.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору проти задоволення позовних вимог також заперечував.

В судовому засіданні судом ухвалено про розгляд справи в порядку письмового провадження з урахуванням положень частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва надійшла скарга Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Єврогазбанк» стосовно адвоката Федака Сергія Івановича.

Обґрунтовуючи вищевказану заяву Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Єврогазбанк» зазначала, що адвокатом Федаком С.І. здійснюється представництво інтересів громадянина ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 справах за позовами АТ «ЄВРОГАЗБАНК» у Шевченківському районному суді міста Києва з порушенням Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», правова допомога здійснюється всупереч присяги адвоката України, Правил адвокатської етики з некомпетентним та недобросовісним використанням наданих йому прав та із зловживанням наданими правами на захист, що підриває престиж адвокатури та адвокатської діяльності.

За наслідками розгляду вказаної заяви Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Єврогазбанк" Дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва прийнято рішення від 17.03.2016 року, яким відмовлено в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката Федака Сергія Івановича за відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Позивач вважає вищевказане рішення протиправним у зв'язку із порушенням відповідачем засад змагальності у зв'язку з чим позивач звернувся до суду.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Провівши у ході розгляду справи перевірку стосовно прийняття відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, оскаржуваного рішення на предмет дотримання ним вимог ч. 3 ст. 2 КАС України, враховуючи завдання адміністративного судочинства та виходячи з оцінки наявних у матеріалах справи доказів, суд погоджується з доводами відповідача щодо відсутності підстав для скасування оскаржуваного рішення, виходячи з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 5 липня 2012 року № 5076-VI (далі - Закон).

Відповідно до частини 2 статті 33 Закону дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

За приписами статті 34 Закону підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності;

2) порушення присяги адвоката України;

3) порушення правил адвокатської етики;

4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;

5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків;

6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;

7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Статтею 38 Закону передбачено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об'єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов'язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

За приписами статті 40 Закону дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Доводи позивача, щодо того що Федак С.І. порушує заборони на укладення договору про надання правової допомоги, представляючи інтереси відповідачів у справах за позовом ПАТ "Єврогазбанк" після того як працював в ПАТ "Єврогазбанк" начальником департаменту правового забезпечення породжує конфлікт інтересів, зазначене спростовується з огляду на наступне.

Правилами адвокатської етики визначено, що під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов'язками перед клієнтом, наявність якої може вплинути на об'єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійної діяльності.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Згідно з частиною першої статті 9 Правил адвокатської етики Прийнятої з'їздом адвокатів України 17.12.2012 року під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов'язками перед клієнтом, наявність якої може вплинути на об'єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов'язків, а також на вчинення чи не вчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності.

Згідно роз'яснення Ради адвокатів України, затвердженого рішенням № 7 від 04 липня 2015 року «Про затвердження роз'яснення щодо наявності або відсутності конфлікту інтересів під час здійснення адвокатом захисту клієнта» під категорією «конфлікт інтересів» в тому числі розуміється представництво, захист клієнта або надання йому правової допомоги, без письмової згоди клієнтів, якщо до цього він надавав правову допомогу, здійснював захист або представництво іншого клієнта, від якого він отримав конфіденційну інформацію. Такий конфлікт інтересів виникає за умови, якщо адвокат надавав правову допомогу юридичній особі та мав доступ/або отримав інформацію, яка може бути використана проти такої особи.

Адвокат Федак С.І. обіймав в АТ «ЄВРОГАЗБАНК» посаду начальника Департаменту правового забезпечення, відповідно він надавав Банку правову допомогу та мав доступ/отримував конфіденційну інформацію, яка наразі використовується/може бути використана проти АТ «ЄВРОГАЗБАНК» у судах.

Пунктом 3 частини 1 статті 21 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» визначено обов'язок адвоката невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 34 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є невиконання або неналежне виконання ним своїх професійних обов'язків, про що свідчить порушення Федаком С.І. принципу уникнення конфлікту інтересів.

Більше того, позивачем, як працівником АТ «ЄВРОГАЗБАНК» під час роботи в банку не надавалась останньому правова допомога як адвокатом в будь-яких спорах чи конфліктних ситуаціях з особами, інтереси яких він представляє на сьогоднішній день, зокрема гр. ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5

Враховуючи наведене, твердження про наявність конфлікту інтересів через нібито представлення інтересів банку в цьому випадку не підтверджено та спростовано.

В своїх поясненнях третьою особою зазначається, що згідно роз'яснення Ради адвокатів України, затвердженого рішенням від 04 липня 2015 року №7, сам лише факт роботи адвоката в юридичній особі не свідчить про наявність конфлікту інтересів з інтересами клієнта, оскільки такий конфлікт виникає лише тоді, коли адвокат надавав правову допомогу певній юридичній особі та мав доступ/або отримав інформацію, яка може бути використана проти такої особи.

Також третьою особою зазначається, що в своїй позовній заяві позивач не наводить жодних доводів на підтвердження того, що Федаком С.І. як адвокатом будь-яким чином використовувалась чи може використовуватись конфіденційна інформація банку, що стала йому відомою під час роботи в АТ «ЄВРОГАЗБАНК».

Щодо судового спору в Шевченківському районному суді м. Києва у справі за позовом АТ «ЄВРОГАЗБАНК» до ОСОБА_5 про відшкодування завданих збитків внаслідок одноособового, з перевищенням наданих повноважень, укладання договорів, то у вказаній справі адвокатом Федак С.І, як адвокатом ОСОБА_5 було заявлено клопотання про витребування в АТ «ЄВРОГАЗБАНК» протоколів кредитного комітету АТ «ЄВРОГАЗБАНК», на підставі яких і було ОСОБА_5 укладено вказані договори. Про наявність вказаних протоколів адвокату було повідомлено його клієнтом ОСОБА_5, який на час укладення вказаних договорів був членом кредитного комітету і знав про факт прийняття кредитним комітетом відповідних рішень (копії запитів та відповідей додаються).

Адвокат Федак С.І. зазначив, що згідно ЗУ «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» (ст.46) з моменту прийняття рішення про ліквідацію банку відомості про фінансове становище банку перестають бути конфіденційними чи становити банківську таємницю.

Щодо долученої до скарги копії заяви ОСОБА_6, підписаної адвокатом Федак С.Л. як його адвокатом, про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 16.12.2015 року про стягнення з ОСОБА_6 заборгованості, третя особа зазначила, що підставою для подання такої заяви стало неврахування судом факту скасування ліцензії АТ «ЄВРОГАЗБАНК» на право надання депозитарних послуг згідно рішення НКЦПФР №1676 від 09.12.2014 року. Копія такого рішення є у відкритому доступі, в тому числі в системі «ЛІГА: ЗАКОН», а відтак не може складати жодної конфіденційної інформації.

Відповідно до частини другої статті 36 Закону України "Про адвокатутру та адвокатську діяльність" не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

За наслідками розгляду оскаржуваного рішення та матеріалів на підставі яких воно прийнято суд прийшов до висновку, що рішення від 17.03.2016 року прийнято з дотриманням процедури розгляду скарги позивача передбаченої Законом.

Твердження позивача щодо протиправності дій відповідача при прийнятті оскаржуваного рішення у зв'язку із незазначенням в оскаржуваному рішенні інформації стосовно складу осіб проведення перевірки відомостей, відсутності посилань на результати перевірки обставин, викладених у скарзі позивача та не зазначенням які саме особи були залучені та опитані для перевірки означених у скарзі діях Федака С.І. спростовуються матеріалами справи.

Так, зокрема, в оскаржуваному рішенні визначено склад осіб Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, якими розглянуто матеріали за скаргою Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Єврогазбанк".

При цьому Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" не передбачений обов'язок виклику адвоката та заявника на засідання палати щодо розгляду питання про порушення або відмову у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що відповідачем доведена правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а позивачем не доведено обставин, на яких ґрунтуються його вимоги, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи адміністративний позов Публічного акціонерного товариства "Європейський газовий банк" задоволенню не підлягає.

Керуючись вимогами ст.ст. 69-71, 94, 122, 160-165, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства "Європейський газовий банк".

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня її складення в повному обсязі за правилами, встановленими ст.ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя В.І. Келеберда