Справа № 826/5852/16
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2016-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

21 грудня 2016 року № 826/5852/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Федорчука А.Б., суддів Кобилянського К.М., Мазур А.С., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрінжинірбуд»

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування постанови від 25.03.2016 року

№055/40-212-10/2423

На підставі ч. 6 ст. 128 КАС України, Суд розглядає справу у письмовому провадженні.

ВСТАНОВИВ:

Позивач, в особі Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрінжинірбуд» (надалі - позивач), звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (надалі - відповідач), в якому просить визнати незаконною та скасувати постанову Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 25.03.2016 року №055/40-212-10/2423 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ «Укрінжинірбуд» у розмірі 62010,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем допущено ряд порушень, які ставлять під сумнів реальність проведення позапланової перевірки. Крім цього, зазначено, що встановлені порушення є необґрунтованими.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог, зазначивши, що контролюючі заходи були вчинені належними особами та органом, відповідно до приписів чинного законодавства України, а встановлені порушення є обґрунтованими та, як наслідок, постанова про накладення штрафу є правомірна та не підлягає скасуванню.

У відповідності до частини шостої статті 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва зазначає наступне.

На підставі письмового колективного звернення гр. ОСОБА_1 та інші від 08.02.2016 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України прийнято наказ від 09.02.2016 року №62, відповідно до якого необхідно провести позапланову перевірку щододотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт з будівництва багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення по вулиці Князів Коріатовичів (колишня Свердлова), 116, по вулиці Князів Коріатовичів, 118, по вулиці Князів Коріатовичів, 120 у м. Вінниці та по вулиці Монастирській, б/н у м. Вінниці.

Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві ОСОБА_3 та головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві ОСОБА_4 у присутності інженера технічного нагляду ОСОБА_5, начальника будівельної дільниці ОСОБА_6 проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Житлово-будівельний кооператив «Будкомфорт-3», м. Хмельницький, вул. Володимирська, 109, , ТОВ «А-пілон», Черкаська область, місто Умань, вул. Артема, 88, , ТОВ «Укрінжинірбуд», Київська область, Києво-Святошинський район, с. Білгородка, вул. Тернівська, 2-А, .

Так, за адресою вул. Свердлова, 120 у м. Вінниця, на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Вінницькій області №ВН 9 від 01.02.2016 року, генеральним підрядником ТОВ «Укрінжирнірбуд» на замовлення ЖБК «Будкомфорт-3» розпочато будівельні роботи із будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення (житловий будинок №3).

Перевіркою було встановлено, що будівельні роботи виконуються з порушенням вимог містобудівного законодавства, а саме: будівельні роботи із будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення (житловий будинок №3) на вул. Свердлова, 120 у м. Вінниця виконуються з порушенням протипожежних вимог, чим порушено додаток 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень»; біля в'їзду на будівельний майданчик не встановлено схему руху автотранспорту, чим порушено п.6.2.6 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення.»; на будівельному майданчику відсутній стенд, чим порушено ч.6 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.12 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466; не всі будівельники носять будівельні каски та сигнальні жилети, чи порушено п.4.3 ДБН А.3.1-5-2009 «Управління, організація і технологія. Організація будівельного виробництва», п.4.30 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»; робочі місця і проходи до них, розташовані більше ніж 1,3 м не огороджені захисними огорожами, чим порушено п.6.2.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення».

За результатом перевірки позивача Державною архітектурно-будівельною інспекцією України складено акт перевірки щододотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.03.2016 року.

На підставі акту перевірки відповідачем винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.03.2016 року, яким вимагалося у термін до 11.04.2016 року ТОВ «Укрінжинірбуд» усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку.

Крім того, стосовно ТОВ «Укрінжинірбуд» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 року, на підставі якого, з урахуванням акту перевірки від 10.03.2016 року, прийнято спірну постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25.03.2016 року №055/40-212-10/2423, якою ТОВ «Укрінжинірбуд» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 62010,00 грн.

Позивач вважає протиправними дії відповідача щодо складання постанови про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності, а тому звернувся до суду з відповідним позовом.

Повно та всебічно дослідивши наявні матеріали справи, а також норми чинного законодавства, Суд прийшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог, виходячи з наступного.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року (далі Закон №3038-VI), «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994 року (надалі Закон №208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (далі Положення № 553) та Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року №294 (надалі - Положення №294).

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно статті 3 Закону № 208/94-ВР, справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Положенням №294 встановлено, що основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме: внесення на розгляд Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань, що належать до сфери діяльності Держархбудінспекції; здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування у визначених законодавством випадках.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктами 16, 18, 19 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.9 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМ України від 6 квітня 1995 року №244 (далі Порядок №244)).

Згідно п.13 Порядку №244, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п.14 Порядку № 244, під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком. До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Пунктом 17 Порядку №244 передбачено, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Представник позивача зазначає, що вказані в акті перевірки особи, в присутності яких було проведено перевірку, а саме інженера технічного нагляду ОСОБА_5 та начальника будівельної дільниці ОСОБА_6 не є уповноваженими ТОВ «Укрінжинірбуд», оскільки ОСОБА_7 не перебуває в трудових стосунках з позивачем, а ОСОБА_6 не є відповідальним за об'єкт перевірки, тому їм не надавались довіреності.

Як вбачається, з наявної в матеріалах справи Декларації про початок виконання будівельних робіт вбачається, що здійснення технічного нагляду під час будівництва покладено на інженера з технічного нагляду ОСОБА_5, а з посвідчення про проходження навчання від 18.08.2014 року №171-8/14 вбачається, що ОСОБА_6 працює на ТОВ «Укрінжинірбуд».

Таким чином, на думку Суду, твердження позивача про те, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не перебувають у трудових відносинах з позивачем та не мали права представляти його інтереси, а саме: бути присутніми під час складання акту перевірки, є безпідставними.

Також, відповідно до п. 13 Порядку № 553 участь суб'єкта містобудування у разі здійснення перевірки є виключно його правом, а не обов'язком, суд не приймає до уваги зауваження позивача в цій частині.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 02.10.2014 р. у справі № К/800/34906/13.

Крім цього слід зазначити, що посилання позивача на порушення процедури проведення перевірки не визнаються судом достатніми обставинами для скасування оскаржуваної постанови, оскільки перевіряючи були допущені до проведення перевірки об'єкта будівництва, відповідальними особами позивача була надана будівельна документація для огляду, про що свідчать матеріали перевірки, зокрема, висновки акту перевірки і фото фіксація виявлених порушень, а тому за умови такого допуску підставою для скасування рішення (прийнятого за результатами перевірки) може бути лише неправильність його прийняття по суті, а не власне процедурні порушення, на чому наполягає позивач.

Отже, суб'єкт містобудувуння, який вважає порушеним порядок та підстави призначення позапланової перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб ДАБІ до такої перевірки, однак позивач своїм правом не допуску до перевірки головних державних інспекторів ДАБІ ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не скористався.

Крім цього, слід зазначити, що складені акт перевірки, протокол і припис було належним чином направлено позивачу, а саме рекомендованим листом №212.

Відповідно до пересилань поштових відправлень, зокрема, наявним в матеріалах справи витягом з інформаційної бази Українського державного підприємства поштового зв'язку «Укрпошта» вбачається, що вказані документи було отримано позивачем 17.03.2016 року, отже ТОВ «Укрінжинірбуд» було обізнано про можливість 25.03.2016 року під час розгляду справи про правопорушення надати свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки складеного інспекцією за результатами перевірки.

Натомість позивач вказує тільки на незначні недоліки, які спростовані під час розгляду справи або такі зауваження про необізнаність та непоінформованість, які позивачем самостійно були спричинені.

Разом з тим, Суд звертає увагу, що зафіксовані порушення в акті правопорушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за наслідками яких прийнято оскаржувану постанову, позивачем під час судового розгляду справи не спростовано та не доведено.

Так, до матеріалів справи надано тільки фотокопії встановленого стенду, що підтверджує усунення порушення про відсутність стенду на момент перевірки.

Щодо решти порушень позивач посилається на те, що відповідач під час складання висновків ґрунтувався на припущеннях та домислах, натомість ТОВ «Укрінжинірбуд» до матеріалів справи не надано пояснень та доказів спростування цих посилань. На підтвердження обставин щодо відсутності вказаних порушень не надано підтверджень.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Як зазначено вище, оскаржуваною постановою на позивача накладено штраф в сумі 62010 грн., тобто у розмірі визначеному п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням викладеного, суд приходить висновків про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 69-71, 94, 128, 160-165, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України постанова набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя А.Б. Федорчук

Судді К.М. Кобилянський

А.С. Мазур