Справа № 826/24412/15
Суддя: Мацедонська В.Е.
Дата ухвалення: 2017-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

17 січня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Мацедонської В.Е.,

суддів Кучми А.Ю., Мельничука В.П.,

при секретарі Горяіновій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Будакс» на постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 21 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будакс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування рішень,-

в с т а н о в и в:

Постановою Окружного адміністративного суду м.Києва від 21 листопада 2016 року в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Будакс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування рішень відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції з мотивів порушення норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва зупинено з 22 серпня 2015 року у зв'язку з відсутністю фінансування будівництва замовником, а тому з боку позивача відсутні порушення Державних будівельних норм, які встановлюють вимоги з охорони праці та промислової безпеки під час виконання будівельно-монтажних робіт. Крім того, апелянт зазначає, що відповідач не наділений повноваженнями щодо проведення перевірки з питань охорони праці і, як наслідок, прийняті рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 24 червня 2015 року №620 «Про затвердження плану перевірок» на ІІІ квартал 2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Лисаком С.Ф. у присутності директора ТОВ «Буйфіш Холдінгс» Александрова А.С., заступника директора ТОВ «Будакс» Вшивцева І.І., головного інженера ТОВ «Будакс» ОСОБА_5 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Буйфіш Холдінгс», ТОВ «Будакс» на об'єкті будівництва: будівництво житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торгівельного призначення та паркінгу на вул.Кіквідзе, 17 у Печерському районі м.Києва.

За результатами перевірки встановлено, що на підставі дозволу на виконання будівельних робіт №ІУ 57 від 22 липня 2014 року, виданого Держархбудінспекцією замовнику ТОВ - «Буйфіш Холдінгс» та генеральному підряднику - ТОВ «Будакс», розпочато будівництво житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торгівельного призначення на вул.Кіквідзе, 17 у Печерському районі м.Києва.

Перевіркою встановлено, що відповідно до договору №АБК-17.11.14/АН від 17 листопада 2014 року, укладеного між ТОВ «Буйфіш Холдінгс» та ТОВ «АБК «Квадрат», здійснення авторського нагляду за будівництвом на вищезазначеному об'єкті будівництва здійснюється ТОВ «АБК «Квадрат».

Згідно Дозволу відповідальною особою проектувальника за здійснення авторського нагляду на об'єкті будівництва визначено Леонтьєву Т.О. - головного архітектора проекту (кваліфікаційний сертифікат №002123), чим порушено ч.7 ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно наданих ТОВ «Буйфіш Холдінгс» документів, а саме:

- наказу №17/11/14 від 17 листопада 2014 року «Про призначення головного архітектора та головного інженера проекту»;

- наказу №14/14-АН від 17 листопада 2014 року «Про призначення посадових осіб, які відповідають за проведення робіт»;

- наказу №15/14-АН від 17 листопада 2014 року «Про призначення посадових осіб, які відповідають за проведення робіт»;

- договору №АБК-1011/ПР на виконання проектних робіт від 10 листопада 2014 року;

- договору №АБК-17.11.14/АН виконання авторського нагляду, журналу авторського нагляду за будівництвом та виконавчої документації, встановлено, що відповідальними особами за здійснення авторського нагляду на зазначеному об'єкті будівництва призначено ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (накази ТОВ «АБК «Квадрат» №15/14-АН від 17 листопада 2014 року та №14/14-АН від 17 листопада 2014 року), які і здійснювали його на момент перевірки.

Будівельні роботи з будівництва житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торгівельного призначення на вул.Кіквідзе, 17 у Печерському районі м.Києва виконуються генеральним підрядником ТОВ «Будакс» за робочою документацією, розробленою ТОВ «АБК Квадрат» на замовлення ТОВ «Буйфіш Холдінгс» на підставі договору №АБК-1011/ПР від 10 листопада 2014 року. Також перевіркою встановлено, що проект виконання робіт надземної частини (1 пусковий комплекс - 1,2 секції житлового будинку, які знаходяться в технічній зоні метрополітену) не погоджений з КП «Київський метрополітен», у зв'язку з чим не виконано п.12 Технічних умов на проектування, будівництво та експлуатацію житлово-офісного комплексу від 21 червня 2013 року, наданих замовнику КП «Київський метрополітен».

Відсутній технічний висновок щодо стійкості споруд метрополітену від додаткових навантажень, пов'язаних із забудовою та експлуатацією об'єкта містобудування у зв'язку з чим не виконано п.6.2 Технічних умов та порушено ст.30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Під час виїзду на місце будівельні роботи не виконуються. Згідно усної інформації ТОВ «Будакс» та запису у загальному журналі будівельних робіт на об'єкті будівництва будівельні роботи не виконуються з 24 серпня 2015 року.

Перевіркою також встановлені наступні порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності:

- проходи на будівельному майданчику та на робочих місцях захаращені матеріалами та виробами, будівельним сміттям, та знаходяться в незадовільному стані; огорожа, що прилягає до місць проходу людей за межами будівельного майданчика не обладнана захисним козирком, чим порушено п.6.1.9; п.6.2.1 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»;

- на об'єкті будівництва вхід до будівлі не захищений захисним козирком, чим порушено п.6.2.5 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»;

- не усі прорізи у стінах та робочі місця і проходи до них, які розташовані на висоті більше ніж 1,3 м і на відстані менше ніж 2,0 м від межі перепаду по висоті огороджені захисними огорожами. Монтаж сходів сходової клітини виконується з порушенням технології будівництва (не змонтовані сходи з 4 по 8 поверх), внаслідок чого утворились міжповерхові шахти сходової клітини, які не мають огородження, чим порушено п.6.2.2; п.6.2.20 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення»;

- небезпечні зони, що виникають під час роботи баштових кранів і визначені у будівельному генеральному плані об'єкта не позначені на території будівельного майданчика знаками небезпеки та попереджувальними написами, чим порушено п.7.2.6 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»;

- складування матеріалів та виробів на об'єкті будівництва відбувається у непередбачених для цього місцях, чим порушено п.6.3 (п.6.3.1- п.6.3.5 та п.6.3.9, п.6.3.10) ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення»;

- внутрішньомайданчикові тимчасові дороги на об'єкті будівництва виконані не у відповідності до будгенплану проекту виконання робіт.

Також перевіркою встановлено, що інформаційний стенд зазначеного об'єкту будівництва не містить відомості про категорію складності об'єкта будівництва та достовірної інформації про замовника будівництва і осіб, що здійснюють авторський нагляд на об'єкті будівництва, чим порушено ч.6 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Категорія складності зазначеного об'єкту будівництва, за результатами розрахунку категорії складності проведеного ТОВ «Проектно-інвестиційна сервісна компанія» відповідно до вимог ДСТУ - НБВ, 1.2-16.2013, визначена як V.

За наслідками проведеної перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02 жовтня 2015 року, в якому зафіксовані порушення, виявлені під час перевірки позивача.

02 жовтня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Лисаком С.Ф. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ «Будакс», згідно якого за результатами планової перевірки, проведеної на будівництві житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торгівельного призначення на вул.Кіквідзе, 17 у Печерському районі м.Києва виявлено, що головним підрядником будівництва - ТОВ «Будакс» допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудування, а саме:

- проходи на будівельному майданчику та на робочих місцях захаращені матеріалами та виробами, будівельним сміттям, та знаходяться в незадовільному стані; огорожа, що прилягає до місць проходу людей за межами будівельного майданчика не обладнана захисним козирком, чим порушено п.6.1.9; п.6.2.1 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»;

- на об'єкті будівництва вхід до будівлі не захищений захисним козирком, чим порушено п.6.2.5 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»;

- не усі прорізи у стінах та робочі місця і проходи до них, які розташовані на висоті більше ніж 1,3 м і на відстані менше ніж 2,0 м від межі перепаду по висоті огороджені захисними огорожами. Монтаж сходів сходової клітини виконується з порушенням технології будівництва (не змонтовані сходи з 4 по 8 поверх), внаслідок чого утворились міжповерхові шахти сходової клітини, які не мають огородження, чим порушено п.6.2.2; п.6.2.20 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення»;

- небезпечні зони, що виникають під час роботи баштових кранів і визначені будівельному генеральному плані об'єкта не позначені на території будівельного майданчика знаками небезпеки та попереджувальними написами, чим порушено п.7.2.6 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»;

- складування матеріалів та виробів на об'єкті будівництва відбувається у непередбачених для цього місцях, чим порушено п.6.3 (п.6.3.1- п.6.3.5 та п.6.3.9, п. 6.3.10) ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення»;

- внутрішньомайданчикові тимчасові дороги на об'єкті будівництва виконані не згідно будгенплану проекту виконання робіт.

Відповідальність за встановлені порушення передбачена п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

02 жовтня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Лисаком С.Ф. складено приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано позивача усунути допущені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті будівництва у термін до 31 жовтня 2015 року та про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, яким зобов'язано позивача з 02 жовтня 2015 року зупинити виконання будівельних робіт із будівництва житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торгівельного призначення та паркінгу на вул.Кіквідзе, 17 у Печерському районі м.Києва до усунення допущених порушень та усунути допущені порушення на зазначеному об'єкті будівництва в термін до 31 жовтня 2015 року.

Керуючись ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02 жовтня 2015 року, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02 жовтня 2015 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві Лисаком С.Ф. 15 жовтня 2015 року винесено постанову №11/15/10/26-25/1510/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою визнано ТОВ «Будакс» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 62010,00 грн.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку, що при проведенні перевірки та прийнятті оскаржуваних рішень відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), а тому позовні вимоги ТОВ «Будакс» задоволенню не підлягають.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спірні правовідносини, що склалися між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», який встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Пунктом 6 ч.1 ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації.

Згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, що була чинною на час спірних правовідносин), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами

Пунктом 2 вказаного Порядку встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п.п.5-6 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи інспекції, який затверджується керівником відповідного інспекції.

Пунктом 11 наведеного Порядку передбачено, що посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

У відповідності до пунктів 16-17 вищевказаного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

В силу вимог ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

У відповідності до п.8 ч.3 ст.2 вказаного Закону суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

В силу вимог ст.3 вищезазначеного Закону справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються, серед іншого, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно договору генерального підряду №1012/02-13 від 10 грудня 2013 року, укладеного між ТОВ «Буйфіш Холдінгс» (Замовник) та ТОВ «Будакс» (Генпідрядник), генпідрядник приймає на себе зобо'язання по виконанню комплексу будівельно-монтажних робіт на будівництві житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торгівельного призначення та паркінгу по вул.Кіквідзе, 17 у Печерському районі м.Києва у відповідності з затвердженою замовником проектною документацією на стадії «РД».

Відповідачем при проведенні перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: будівництво житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торгівельного призначення та паркінгу по вул.Кіквідзе, 17 у Печерському районі м.Києва, встановлено порушення пп.пп.6.1.9, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.5, 6.2.20, 7.2.6, п.6.3 (пп.пп.6.3.1-6.3.5, 6.3.9, 6.3.10) ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення».

Згідно р.1 ДБН А.3.2-2-2009 ці Норми поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ре монту, реставрації будівель та споруд (будівельно-монтажні роботи). Ці Норми визначають вимоги з охорони праці та промислової безпеки під час виконання будівельно-монтажних робіт.

Відповідно до пп.6.1.9 ДБН проїзди, проходи на будівельних майданчиках, а також проходи до робочих місць і на робочих місцях не повинні мати вибоїн і утримуватись у чистоті та порядку, очищуватися від сміття, снігу, не захаращуватися матеріалами та виробами, а також бути не ковзкими.

Згідно пп.пп.6.2.1-6.2.2 ДБН 6.2.1 Будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407. Конструкція захисних огорож повинна задовольняти таким вимогам:

- огорожі, що прилягають до місць проходу людей за межами будівельного майданчика, повинні мати висоту не менше ніж 2,0 м і бути обладнані суцільним захисним козирком із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів; ці огорожі повинні бути без прорізів, крім воріт і хвірток, які охороняються протягом робочого часу і замикаються після закінчення робіт.

Робочі місця і проходи до них, розташовані на висоті більше ніж 1,3 м і на відстані менше ніж 2,0 м від межі перепаду по висоті, повинні бути огороджені захисними огорожами, конструкції яких визначаються в ПВР.

Огорожі слід доставити на об'єкт будівництва до початку виконання робіт та негайно установити після утворення зазначеного перепаду по висоті, а демонтувати безпосередньо перед улаштуванням проектних огороджувальних конструкцій.

Якщо неможливо установити огорожу, у випадках, визначених у ПВР, для виконання певних видів робіт (наприклад, верхолазні, монтаж конструкцій, обладнання, опалубки; мурування стін тощо) відповідно до ПВР їх необхідно виконувати із застосуванням запобіжних поясів, страху-вальних канатів.

Місця кріплення запобіжних канатів повинні бути визначені у ПВР.

Відповідальність за наявність і своєчасність установлення огорож у місцях загального користування несе генпідрядник, за його відсутності - субпідрядник (підрядник).

Генпідрядник разом із субпідрядником (підрядником) несуть відповідальність за наявність огорож на дільниці субпідрядника (підрядника), якщо інше не визначено договором між ними.

Виконання робіт без додержання вимог цього пункту не допускається.

Підпунктом 6.2.5 наведених ДБН передбачено, що входи до будівель (споруд), що споруджуються, на період будівництва слід захистити зверху суцільним козирком шириною не менше ширини входу до будинку (споруди) і довжиною - відповідно до розміру небезпечної зони, що визначається згідно з додатком Е.

Козирки необхідно зберігати до вводу будинку в експлуатацію. Кут, що виникає між козирком та розташованою вище стіною, повинен бути 70° - 75°. За довжини козирка понад 2 м допускається встановлювати під зазначеним кутом тільки частину козирка безпосередньо над входом під козирок.

У разі, коли розрахункова довжина козирка (додаток Е) перевищує межі будмайданчика, необхідно використовувати суцільні або сітчасті захисні системи огородження робочих горизонтів, які запобігають падінню елементів конструкцій та інших предметів з висоти в небезпечну зону. Конструкції цих систем необхідно визначати в ПВР.

Згідно пп.6.2.20 ДБН під час опрацювання заходів з організації та технології зведення каркасно-монолітних, монолітних будівель і споруд відставання монтажу сходових маршів необхідно передбачати не більше ніж на один поверх.

В силу вимог пп.пп.6.3.1-6.3.5, 6.3.9, 6.3.10 ДБН А.3.2-2-2009 складування матеріалів, прокладання транспортних шляхів, установлення опор повітряних ліній електропередачі та зв'язку повинні виконуватись за межами призми обвалення ґрунту незакріплених виїмок (котлованів, траншей), а їх розміщення у межах призми обвалення ґрунту біля виїмок із кріпленням допускається за умови попередньої перевірки стійкості закріпленого укосу відповідно до паспорта кріплення або розрахунку стійкості цього укосу з урахуванням динамічного навантаження від транспортних засобів, що пересуваються поблизу укосу.

Матеріали (конструкції) необхідно розміщувати на вирівняних майданчиках та вживати заходів, що запобігають самовільному зсуву, осіданню, опаданню і розкочуванню. Майданчики для складування повинні мати стоки поверхневих вод. Забороняється здійснювати складування матеріалів, виробів на насипних неущільнених ґрунтах.

Під час транспортування і складування виробів, матеріалів, комплектувальних елементів необхідно дотримуватись загальних правил безпеки згідно з ГОСТ 12.3.020. Способи складування матеріалів, конструкцій та виробів визначаються в технологічних картах ПВР на виконання цих робіт. Одночасно необхідно забезпечити безпечне стропування та піднімання (спускання) вантажів на штабелі, стелажі, касети тощо.

Складування матеріалів та виробів відповідно до ПВР повинен забезпечувати керівник робіт. У разі виявлення порушення вимог чинних правил складування він повинен терміново вжити заходів для усунення порушення. Застосування матеріалів та виробів, що були заскладовані з порушенням правил, керівником робіт повинно бути тимчасово зупинено до вирішення питання про можливість їх подальшого використання. Це рішення повинно бути задокументовано.

Складувати матеріали та обладнання на робочих місцях необхідно так, щоб не створювалась небезпека під час виконання робіт і не звужувались проходи.

Підкладки та прокладки в штабелях матеріалів та конструкцій необхідно розміщувати в одній вертикальній площині; їх товщина під час штабелювання панелей, блоків тощо має перевищувати висоту монтажних петель, що виступають, не менше ніж на 20 мм.

Згідно пп.пп.6.3.9-6.3.10 ДБН між штабелями (стелажами) на складах слід передбачити проходи шириною не менше ніж 1,0 м і проїзди, ширина яких залежить від габаритів транспортних засобів і вантажно-розвантажувальних механізмів, що обслуговують склад. Притуляти (спирати) матеріали і конструкції до огорож, елементів тимчасових і капітальних споруд тощо не допускається.

Підпунктом 7.2.6 ДБН А.3.2-2-2009 встановлено, що межі потенційно небезпечних зон під час експлуатації вантажопідіймальних кранів визначаються відстанню від осі повороту крана, яка складається з робочого вильоту вантажного гака крана, плюс половина горизонтальної проекції вантажу, плюс величина відльоту вантажу у випадку падіння (визначається згідно з додатком Е.1), до місця можливого падіння вантажу.

Під час проектування роботи крана необхідно передбачити заходи для запобігання доторканню стріли крана або башти до ліній електропередачі, інших кранів або будівель і споруд. Машиністи кранів і стропальники повинні бути забезпечені надійним двостороннім зв'язком згідно з НПАОП 0.00-1.01.

Небезпечні зони повинні бути окреслені (визначені) на будівельних генеральних планах ПВР.

Межа постійної небезпечної зони крана дорівнює радіусу поворотної платформи машини плюс один метр.

Межі небезпечних зон не повинні виходити за межі будівельних майданчиків або робочих дільниць.

При цьому, пунктом 7.2.5 ДБН передбачено, що небезпечні зони, що можуть виникнути під час експлуатації машин, повинні бути позначені на території будівельного майданчика знаками небезпеки та попереджувальними написами.

Виявлені відповідачем порушення Державних будівельних норм ТОВ «Будакс» підтверджується наявними в матеріалах справи фотоматеріалами за наслідками проведеної фотофіксації під час здійснення перевірки на об'єкті будівництва: будівництво житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торгівельного призначення та паркінгу на вул.Кіквідзе, 17 у Печерському районі м.Києва. При цьому, позивач в суді першої інстанції та в суді апеляційної інстанції не заперечував наявність виявлених порушень.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач посилається на те, що виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва зупинено з 22 серпня 2015 року у зв'язку з відсутністю фінансування, а тому відсутні порушення ДБН А.3.2.2-2009, якими передбачено вимоги з охорони праці та промислової безпеки саме під час виконання будівельно-монтажних робіт.

Згідно ст.4 Закону України «Про архітектурну діяльність» для створення об'єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає: підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством; здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт, а також заходів з охорони нововиявлених під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єктів містобудування, що відповідно до закону мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення; пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту; виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання її або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням; будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об'єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування; прийняття спорудженого об'єкта в експлуатацію.

Відповідно до ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Таким чином, стадія виконання підготовчих та будівельних робіт починається після затвердження проектної документації та завершується шляхом прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів.

Процес будівництва не передбачає дію, що відбувається одноразово, це технологічний процес, який відбувається з моменту отримання дозволу на виконання будівельних робіт до моменту прийняття об'єкту будівництва в експлуатацію. Технологічний процес є сукупністю послідовно виконуваних робіт та операцій разом з методами, технікою та умовами їх виконання, які забезпечують безперервність і ритмічність технології основного виробництва.

За таких обставин, посилання апелянта на фактичне невиконання будівельних робіт через відсутність фінансування не звільняє від обов'язку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва та не звільняє від відповідальності за їх порушення, що мали місце на стадії будівництва.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, відповідно до п.1 якого Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно пп.пп.7, 9, 11, 13, 14 п.4 вказаного Положення, Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності; у визначених законодавством випадках проводить перевірки відповідності підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об'єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; у визначених законодавством випадках зупиняє підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; відповідно до закону складає протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, накладає штрафи; у визначених законодавством випадках розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень.

Разом з тим, згідно п.1 Положення про Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки України, затвердженого Указом Президента України від 06 квітня 2011 року №408/2011, Держгірпромнагляд України входить до системи органів виконавчої влади та забезпечує реалізацію державної політики з промислової безпеки, охорони праці, державного гірничого нагляду, охорони надр та державного регулювання у сфері безпечного поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення.

У відповідності до пп.6) п.4 вищезазначеного Положення Держгірпромнагляд України відповідно до покладених на неї завдань, серед іншого, здійснює у визначеному порядку державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства з охорони праці в частині безпечного ведення робіт, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення юридичними та фізичними особами, які відповідно до законодавства використовують найману працю, у тому числі з питань: будівництва, реконструкції та експлуатації об'єктів підвищеної небезпеки, потенційно небезпечних об'єктів і виробництв; видобування вуглеводнів, їх транспортування, переробки та використання на підприємствах, в установах та організаціях; застосування технологій, технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва; забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту; виготовлення, монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження, випробування і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва; облаштування системами автоматичного контролю і управління технологічними процесами та станом виробничого середовища; проведення робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, а також утилізації зброї, звичайних видів боєприпасів, виробів ракетної техніки та палива, вибухових матеріалів військового призначення, окрім вибухових матеріалів, призначених для військового та спеціального використання.

З системного аналізу вищенаведених норм вбачається, що саме орган Державного архітектурно-будівельного контролю здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності; проводить перевірки відповідності будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; у визначених законодавством випадках зупиняє будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм; у визначених законодавством випадках розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та застосовує відповідальність за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень.

Крім того, пунктом 4.1 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» передбачено, що ці Норми містять вимоги з безпеки праці та виробничого середовища у сфері будівництва, охорони довкілля під час виконання будівельно-монтажних робіт. Таким чином, зазначні норми ДБН стосуються не лише охорони праці, що має бути дотримано роботодавцем відносно найманих працівників, а й охорони довкілля під час виконання будівельно-монтажних робіт, тобто необмеженого кола осіб, які можуть пересуватись поблизу будівельного майданчика, а також на будівельному майданчику, що свідчить про те, що контроль за виконанням позивачем вимог зазначених ДБН покладено саме на органи Державного архітектурно-будівельного контролю.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що при проведенні перевірки та прийнятті оскаржуваних рішень відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), а тому за наявності допущених позивачем порушень вимог законодавства, що містять склад правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відсутні правові підстави для скасування припису від 02 жовтня 2015 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та припису від 02 жовтня 2015 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, а також постанови від 15 жовтня 2015 року №11/15/10/26-25/1510/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для зміни або скасування постанови суду.

Керуючись ст.ст.195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,-

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будакс» - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 21 листопада 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня її складення в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст ухвали виготовлено 18 січня 2017 року.

Головуючий суддя В.Е.Мацедонська

Судді А.Ю.Кучма

В.П.Мельничук

Головуючий суддя Мацедонська В.Е.

Судді: Мельничук В.П.

Кучма А.Ю.