Справа № 810/3227/16
Суддя: Василенко Я.М.
Дата ухвалення: 2017-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/3227/16 Головуючий у 1-й інстанції: Балаклицький А.І. Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
У Х В А Л А

Іменем України

10 січня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі Скаленку Р.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на постанову Київського окружного адміністративного суду від 11.11.2016 у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними та скасування постанов, -

В С Т А Н О В И В:

ФОП ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:

- визнати протиправними та скасувати постанови про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 29.07.2016 № З-2907/1-61/2907/09/01, № З-2907/2-10/10-62/2907/09/01 та № З-2907/3-10/10-63/2907/09/01.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 11.11.2016 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій він просить оскаржувану постанову скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права та ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити.

В судове засідання сторони не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у зв'язку із чим, колегія суддів, на підставі ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 41, ч. 4 ст. 196 КАС України розглядає справу за їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що в липні 2016 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зареєстровано колективне звернення мешканців м. Переяслав-Хмельницького, в якому повідомлялось що в охоронюваній зоні історичного центру міста ФОП ОСОБА_2 здійснюється будівництво об'єкту торгівлі без отримання дозвільної документації, передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також, у даному зверненні зазначалось, що на земельній ділянці, яка передана в суборенду ОСОБА_2, побудований фундамент та залита монолітна бетонна основа товщиною 30 см розміром приблизно 15,0 м х 13,0 м.

Листом Департаменту держархбудінспекції у Київській області від 15.04.2016 №10/10-100/1504/09/ (на час виїзду) підтверджується наявність бетонної основи розміром 18,0 м х 13,0 м.

Згідно направлення про проведення позапланової перевірки від 12.07.2016 № 545.16/03 Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та колективного звернення мешканців м. Переяслав-Хмельницького від 06.07.2016 вх. №10/10-0607/18 доручив головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунову Володимиру Володимировичу здійснити в період з 12.07.2016 по 15.07.2016 позапланову перевірку будівництва (замовник ФОП ОСОБА_2.) за адресою: АДРЕСА_1.

На підставі цих документів головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Логуновим В.В. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ФОП ОСОБА_2 на об'єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1.

За результатами проведеної перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.07.2016 б/н, в якому зроблено висновок про порушення позивачем ст. ст. 31, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

В даному акті зазначено, що ФОП ОСОБА_2 від підпису та отримання акту відмовився, у зв'язку з чим акт перевірки було надіслано засобами поштового зв'язку.

За наслідками перевірки Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.07.2016 №С-1507/1, згідно з яким вимагалося від позивача усунути виявлені порушення до 15.09.2016 відповідно до чинного законодавства.

Даним приписом, також, вимагалось повідомити про виконання припису Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області до 15.09.2016.

Також, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема, будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 15.07.2016 № С-1507/2, згідно з яким вимагала від позивача зупинити виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 з 22.07.2016.

Також даним приписом вимагалось повідомити про виконання припису Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області до 26.07.2016.

Крім того, у цей же день головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логуновим Володимиром Володимировичем складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.07.2016 №3-Л-З-1507/1, в якому зазначена відповідальність за встановлені порушення відповідно до абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.07.2016 №3-Л-З-1507/2, в якому зазначена відповідальність за встановлені порушення відповідно до п.7 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.07.2016 №3-Л-З-1507/3, в якому зазначена відповідальність за встановлені порушення відповідно до п.8 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

З матеріалів справи вбачається, що акт перевірки, приписи та протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності були направлені засобами поштового зв'язку 20.07.2016 за № 814, що підтверджується описом вкладення цінного листа, фіскальним чеком та роздруківкою з офіційного сайту «Укрпошта» щодо поштового відправлення № 814.

За результатами розгляду вказаних протоколів про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області 29.07.2016 винесені постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № З-2907/1-61/2907/09/01, якою ФОП ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 52 200, 00 грн.;

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № З-2907/2-10/10-62/2907/09/01, якою ФОП ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 52 200, 00 грн.;

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № З-2907/3-10/10-63/2907/09/01, якою ФОП ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 65 250, 00 грн.

Вказані постанови направлені на адресу позивача засобами поштового зв'язку 02.08.2016, що підтверджується описом вкладення рекомендованого листа, фіскальним чеком та роздруківкою з офіційного сайту «Укрпошта» щодо поштового відправлення № 053.

Позивач, не погоджуючись з постановами про накладення штрафу, звернувся з даним позовом до суду.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що дії щодо проведення перевірки та прийняття за результатами такої перевірки рішень здійснені у відповідності до вимог чинного законодавства. Також, оскільки, під час проведення перевірки було встановлено порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, то до позивача правомірно були застосовані штрафні санкції, у зв'язку із чим позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що оскаржувані рішення відповідача є протиправними, оскільки акт перевірки, припис, постанови про накладення штрафу були складені відповідачем за відсутності позивача та не були наданні останньому для ознайомлення. Також, апелянт зазначає, що він здійснює будівництво восьми тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, які не належать до об'єктів будівництва, а тому не потребує отримання дозвільної документації та оформлення документів, передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Законом України «Про архітектурну діяльність».

Колегія суддів вважає доводи апелянта необґрунтованими та погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

За визначенням статті 1 Закону України «Про основи містобудування» містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

У силу положень статті 5 вказаного Закону при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, розробка містобудівної документації, проектів конкретних об'єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об'єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об'єктів.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України

Стаття 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначає виключний перелік підстав для здійснення позапланових заходів.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок).

Як закріплено у пункті 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно з п. 11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 12 Порядку № 553 встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, пунктом 13 Порядку №553 визначено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктами 17, 18, 19, 21 Порядку № 553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що вказаними нормами Порядку № 553 передбачена чітка послідовність дій при проведенні перевірки суб'єкта містобудування та накладення на нього штрафних санкцій за правопорушення у сфері містобудування.

Позивач, як у позовній заяві так і в апеляційній скарзі стверджує, що він був позбавлений можливості реалізувати свої права, передбачені п. 13 Порядку №553, оскільки не був присутній під час проведення перевірки та не отримував ані акт перевірки, ані приписи, ані постанови про накладення штрафів.

Однак, колегія суддів вважає такі доводи позивача безпідставними, оскільки вони спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, а саме відповідачем надано суду:

- пояснювальну записку позивача від 12.07.2016 на ім'я інспектора Департаменту ДАБІ у Київській області Логунова В.В., який безпосередньо проводив таку перевірку;

- копію договору суборенди земельної ділянки від 05.03.2015, яка була надана позивачем під час проведення перевірки інспектору Департаменту ДАБІ у Київській області та зміст якого зазначений в акті перевірки;

- копію паспорта та ідентифікаційного номера позивача, які були надані під час проведення перевірки;

- копію свідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця від 16.09.2010.

Крім того, як вірно було зазначено судом першої інстанції, що у разі відсутності позивача під час проведення перевірки, відповідач би не зміг описати встановлені обставини, які зазначені в акті перевірки, зокрема, щодо договору суборенди земельної ділянки, щодо рішень Виконавчого комітету Переяслав-Хмельницької міської ради від 30.06.2015 та щодо паспортів прив'язок тимчасових споруд.

Щодо доводів апелянта про те, що він не отримував ані акт перевірки, ані приписи, ані оскаржувані постанови, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалалів справи, позивач відмовився від отримання акту перевірки, приписів та протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Так, на виконання вимог п. 21 Порядку № 553 відповідачем засобами поштового зв'язку було надіслано на адресу позивача акт перевірки, приписи та протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що підтверджується описом вкладення цінного листа, фіскальним чеком та роздруківкою з офіційного сайту «Укрпошта» щодо поштового відправлення №814.

При цьому, згідно відомостей офіційного сайту «Укрпошта» щодо поштового відправлення № 814, то дане поштове відправлення було повернуто відповідачу «за закінченням встановленого терміну зберігання».

Також, на виконання вимог п. 22 Порядку № 553 відповідачем засобами поштового зв'язку було надіслано на адресу позивача оскаржувані постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що підтверджується описом вкладення рекомендованого листа, фіскальним чеком та роздруківкою з офіційного сайту «Укрпошта» щодо поштового відправлення № 053.

Однак, згідно відомостей офіційного сайту «Укрпошта» щодо поштового відправлення № 053, дане поштове відправлення було повернуто відповідачу «за закінченням встановленого терміну зберігання».

З вищенаведеного слідує, що дії відповідача щодо проведення перевірки є правомірними та відповідають нормам Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Щодо порушення позивачем вимог ст.ст. 31, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Згідно ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

При цьому, статтею 28 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.

Тимчасова споруда для здійснення підприємницької діяльності може мати закрите приміщення для тимчасового перебування людей (павільйон площею не більше 30 квадратних метрів по зовнішньому контуру) або не мати такого приміщення.

Розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів».

Розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Так, на виконання вказаної статті Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 № 244 було затверджено Порядок розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, який визначає механізм розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності (далі - Порядок № 244).

Відповідно до п. 1.3 Порядку № 244 тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності (далі - ТС) - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.

Абзацом 8 пункту 1.4 Порядку № 244 визначено, що стаціонарна тимчасова споруда - це споруда, яка має закрите приміщення для тимчасового перебування людей і по зовнішньому контуру площу до 30 кв.м.

Перевіркою встановлено, що ФОП ОСОБА_2 на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1, яка знаходиться у нього в користуванні згідно договору суборенди земельної ділянки від 05.03.2015, без документа, який надає право на виконання будівельних робіт, виконуються будівельні роботи з будівництва будівлі розмірами в плані 18,0 м х 15,61 м без встановлення окремих тимчасових споруд, без влаштування внутрішніх простінків та зовнішніх дверних прорізів, з влаштуванням цілісної покрівлі.

Крім того, в акті перевірки зазначено, що замовником не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду за об'єктом будівництва, чим порушено ст.ст. 31, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Апелянт у своїй скарзі вказує на те, що ним здійснюється будівництво тимчасової споруди на підставі рішення Виконавчого комітету Переяслав-Хмельницької міської ради від 30.06.2015 та паспорту прив'язки тимчасової споруди для впровадження підприємницької діяльності.

Крім того, зауважив, що головним архітектором м. Переяслав-Хмельницький Пурденко П.П. зроблено висновок про те, що тимчасова споруда для провадження підприємницької діяльності відповідає вимогам законодавства.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що матеріали справи свідчать, що площа об'єкту - тимчасової споруди для впровадження підприємницької діяльності, значно перевищує встановлені для тимчасових споруд (стаціонарних) форм розмір (30 кв.м.), оскільки збудовано будівлю розмірами в плані 18,0 м х 15,61 м без встановлення окремих тимчасових споруд, без влаштування внутрішніх простінків та зовнішніх дверних прорізів, з влаштуванням цілісної покрівлі.

Вказані обставини, також, підтверджуються матеріалами фотофіксації, які були здійсненні відповідачем під час перевірки та копії яких наявні в матеріалах справи.

Таким чином, вказаний об'єкт будівництва не є тимчасовою спорудою в розумінні вимог Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 21.10.2011 №2 44, та статті 28 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а тому для його будівництва позивачу необхідно отримати дозвільну документацію у порядку, встановленому Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Про архітектурну діяльність», що вірно встановлено судом першої інстанції.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 29.07.2016 № З-2907/1-61/2907/09/01, № З-2907/2-10/10-62/2907/09/01 та № З-2907/3-10/10-63/2907/09/01 є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції, а відповідач, як суб'єкт владних повноважень - довів правомірність своїх дій.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 200 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 198, 200, 205, 206, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 азалишити без задоволення, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 11.11.2016 - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, проте може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, встановлені статтею 212 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В.В.

Шурко О.І.

Головуючий суддя Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В. В.

Шурко О.І.