Справа № 804/2594/16
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2016-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 вересня 2016 р. Справа № 804/2594/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участю секретаря судового засідання: Бузякова М.Р.,
представника позивача: Січкарука О.О.,
представника відповідача: Горюнова Д.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро адміністративну справу
за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області
до Публічного акціонерного товариства «КРИВОРІЖХЛІБ»
про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), -
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «КРИВОРІЖХЛІБ», в якому просило: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єктів, а саме: будівель та споруд Хлібозаводу № 3 за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Георга Отса, 6, та будівель та споруд Хлібозаводу № 4 за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Щепкіна, 1 ПАТ "КРИВОРІЖХЛІБ" (код ЄДРПОУ - 00381522), до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацією вищезазначених об'єктів.
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що за результатами проведеної планової перевірки Публічного акціонерного товариства «КРИВОРІЖХЛІБ» щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту було встановлено ряд порушень, за наявності яких подальша експлуатація об'єктів відповідача створює загрозу життю та/або здоров'ю людей. На даний момент порушення є не усунутими. Натомість, відповідно до ст.20 Кодексу цивільного захисту України відповідач, як суб'єкт господарювання, зобов'язаний, зокрема, за власні кошти здійснювати заходи цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій та забезпечувати виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
У судовому засіданні представник позивача підтримав пред'явлений адміністративний позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому доводи, просив повністю його задовольнити.
Відповідач пред'явлений позов не визнав, подав на нього письмові заперечення, в яких просив повністю відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що позивач просить застосувати такий захід реагування, що не передбачений ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України. Крім того, в результаті проведеної позивачем перевірки було виявлено 34 порушення вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, разом з тим, 20 порушень вже усунуті на час звернення позивача до суду. Інші порушення контролюючого органу перебувають у стадії фактичного виконання та/або у стані підготовки (поточного планування). При цьому не усунуті відповідачем порушення встановлених законодавством вимог пожежної та техногенної безпеки, самі по собі, не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожеж, а відповідно не загрожують життю та/або здоров'ю людей.
Представник відповідача у судовому засіданні також заперечував проти задоволення адміністративного позову у повному обсязі, посилаючись на доводи, викладені у письмових запереченнях на нього.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову у повному обсязі, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що у період з 20.04.2016р. по 22.04.2016р. працівниками позивача було проведено планову перевірку Публічного акціонерного товариства «КРИВОРІЖХЛІБ» щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту.
Так, відповідач з урахуванням затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29 лютого 2012 року № 306 критеріїв розподілу суб'єктів господарювання за ступенями ризику його господарської діяльності віднесений до високого ступеню ризику.
Так, зокрема, в вищевказаному акті перевірки було зазначено наступні порушення:
1. не обладнано будівлі та приміщення об'єкту автоматичною пожежною сигналізацією та системою оповіщення про пожежу;
2. не обладнано приміщення складу безтарного зберігання борошна автоматичною системою пожежогасіння;
3. відсутня декларація відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
4. дерев'яні конструкції горища будівлі складу, КПП та КПП транспортного відділу не піддавалися вогнезахисному оброблянню;
5. приміщення електрощитової не обладнано протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості;
6. не проведено технічне обслуговування пожежних кран-комплектів і перевірку на працездатність шляхом пуску води;
7. не проведено випробовування системи зовнішнього протипожежного водопроводу, а саме пожежного гідранту, на витрату води з оформленням акта;
8. евакуаційні виходи не позначено світловими покажчиками "Вихід" ;
9. не проведено перевірку і огляд всіх пристроїв блискавко захисту;
10. допускається захаращування шляхів евакуації сходової клітини ремонтних боксів транспортного відділу горючою тарою;
11. з'єднання жил електродів виконано шляхом скручування електродів в приміщенні КППЮ приміщенні складу безтарного зберігання борошна, оглядовій ямі приміщення ремонтних боксів транспортного відділу;
12. лінії живлення до кожного побутового кондиціонера не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту;
13. електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);
14. не розділено приміщення різного призначення між собою, а саме адміністративно-побутовий корпус від виробничого цеху та склад безтарного зберігання борошна від виробничого цеху, протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормованими межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них;
15. не обладнано приміщення 2 поверху будівлі автоматичною пожежною сигналізацією та системою оповіщення про пожежу;
16. не розділено приміщення різного призначення між собою, а саме склад безтарного зберігання борошна від виробничого цеху, протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормованими межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них;
17. дерев'яні конструкції горища будівель не піддавалися вогнезахисному оброблянню;
18. не проведено технічне обслуговування пожежних кран-комплектів і перевірку на працездатність шляхом пуску води;
19. не проведено випробування системи зовнішнього протипожежного водопроводу, а саме пожежного гідранту, на витрату води з оформленням акта;
20. не проведено перевірку і огляд всіх пристроїв блискавко захисту;
21. електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);
22. допускається захаращення горища сторонніми предметами (горючими матеріалами);
23. допускається підвішування світильника безпосередньо на струмопровідні проводи в приміщенні КПП;
24. допускається експлуатація світильника зі знятим ковпаком (розсіювачем) в приміщенні КПП та експлуатація світильника з лампою розжарювання без захисного суцільного скла (ковпака) в приміщенні пункту зберігання балонів;
25. допускається зберігання в одному приміщенні кисневих балонів та балонів з горючими газами (ацетилен) в пункті зберігання балонів;
26. відсутнє покриття підлоги пункту зберігання балонів яке повинно бути виготовлено з матеріалів, що не утворюють іскор під час удару;
27. допускається зберігання балонів з горючими газами, що мають башмаки, у вертикальному положенні без спеціальних гнізд, кліток та інших пристроїв, що виключають їх падіння;
28. допускається зберігання балонів з газами без запобіжних ковпаків та нагвинчених на штуцери заглушок;
29. не проведено навчання керівного складу з питань цивільного захисту в установленому законодавством порядку;
30. проведено ідентифікацію на визначення потенційної небезпеки без урахування всіх чинників небезпеки;
31. не проведено повторну паспортизацію потенційно небезпечних об'єктів;
32. не забезпечено працівників підприємства засобами захисту органів дихання від хімічно-небезпечних речовин (хлор), який потрапляє в зону (24,5 км) можливого хімічного забруднення при аварії на Радушанському складі хлору ДПП «Кривбаспромводопостачання»;
33. відсутня автоматизована система раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення на хлібозаводі № 4 ПАТ «Криворіжхліб»;
34. не заключено договір на постійне та обов'язкове обслуговування з державною аварійно-рятувальною службою.
Суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означених порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоров'ю людей, з огляду на наступне.
При відсутності перевірки (огляду) пристроїв захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум'я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, тобто не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо), призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При порушенні виконання монтажу світильників та їх не відповідність, тобто зменшення ступеня захисту світильника, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При допущенні порушень при зберіганні балонів з горючим газом та балонів з киснем може призвести до виникнення небезпечної газоповітряної суміші в закритому просторі, та створює небезпеку виникнення займання газоповітряної суміші з подальшим розвитком пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При зберіганні горючих речовин з порушеннями, може призвести до виникнення небезпечної газоповітряної суміші в закритому просторі, та створює небезпеку виникнення займання газоповітряної суміші з подальшим розвитком пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При відсутності покриття підлоги з матеріалу, що унеможливлює виникнення іскри під час удару, може призвести до виникнення небезпечного іскріння, полум'я, та створює небезпеку виникнення займання газоповітряної суміші з подальшим розвитком пожежі, вибуху та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При порушенні виконання монтажу побутових кондиціонерів та їх не відповідність, призводить до аварійної експлуатації електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При підвішуванні світильників з лампою розжарювання безпосередньо на струмопровідних проводах, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При захаращенні шляхів евакуації сторонніми предметами, може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відсутність системи оповіщення призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;
Відсутність світлових покажчиків з написом "Вихід" призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відсутність або не відповідність вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідність стану вогнезахисної обробки, під впливом небезпечних факторів пожежі, призводить до її руйнування, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.
При відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
При відсутності протипожежних перешкод з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відсутність автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв'язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв'язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Не відповідність технічного стану пожежних кранів та гідрантів, водойм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
При відсутності автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення персоналу і населення, що проживає в зоні можливого ураження, надзвичайна ситуація буде виявлена на більш пізній стадії розвитку, у зв'язку з чим заходи щодо її ліквідації на ранній стадії будуть не ефективними. Відсутність оповіщення персоналу і населення, що проживає у зоні можливого ураження від надзвичайної ситуації на ранній стадії її розвитку призведе до ймовірного ураження зазначених осіб у разі не своєчасної евакуації. Тобто відсутність даних систем створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Аварійно-рятувальне обслуговування передбачає надання послуг з проведення відповідних робіт із запобігання виникненню надзвичайних ситуацій (профілактики), локалізації і ліквідації наслідків аварій, інших послуг відповідно до укладеної угоди. Не виконання даного заходу унеможливлює якісно проводити заходи щодо локалізації та ліквідації надзвичайних ситуацій, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації.
Не проведення ідентифікації об'єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Таким чином, порушення зазначенні в акті перевірки від 22.04.2016 № 68 свідчать про те що відповідачем не було забезпечено безпеку об'єкта на належному рівні шляхом забезпечення системами запобігання, у тому числі організаційно-технічними заходами.
Так на об'єктах відповідача можливі умови для виникнення небезпечних факторів, що впливають на людей і матеріальні цінності, а саме: полум'я й іскри; підвищена температура навколишнього середовища; токсичні продукти горіння і термічного розкладання; дим; знижена концентрація кисню; осколки, частини апаратів, що зруйнувалися, агрегатів, установок, конструкцій; радіоактивні і токсичні речовини і матеріали, що вийшли зі зруйнованих апаратів і установок; електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів; небезпечні фактори вибуху за ГОСТ 12.1.010, що виник внаслідок пожежі; вогнегасні речовини.
Пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до п.24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб'єкті господарювання на ній або водному об'єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров'ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об'єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Отже, настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів гоління, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Водночас, відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Судом встановлено, що відповідачем станом на час розгляду справи порушення, зафіксовані актом перевірки від 22.04.2016 №68 фактично не усунуті.
Фахівців Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області для проведення перевірки усунення порушень, встановлених в акті перевірки від 22.04.2016 №68, відповідач не викликав, що сторонами визнається.
При цьому керівництву відповідача неодноразово надавались обов'язкові для виконання письмові вимоги щодо усунення порушень вимог законодавства, так приписами про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту від 29.05.2015р. №4 та від 29.05.2016р. №5, встановлено терміни усунення порушень до 29.06.2015р. Означені приписи не було оскаржено, а отже суб'єкт господарювання погодився з виявленими порушеннями та строками їх усунення.
Не зважаючи на обов'язковість виконання приписів, зазначені порушення в приписах від 29.05.2015р. №4 та від 29.05.2016р. №5 та зазначені в акті від 22.04.2016р. №68 не усунуті з 2015 року.
Щодо доводів відповідача, що відповідно до статті 67 КЦЗУ повноваження щодо звернення до суду з застосування заходів реагування є лише у центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, суд зазначає наступне.
Так, пунктом 3 Типового положення про територіальні органи міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 р. № 563 визначено, що завданням територіальних органів є реалізація повноважень міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.
Згідно пп. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області затвердженого наказом ДСНС України № 175 від 13.04.2016 року Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб'єктами господарювання; складає акти перевірок, видає припису, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Таким чином, Головне управління має право звернутися до адміністративного суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації об'єктів.
Також суд не погоджується з доводами відповідача що такого способу застосування заходів реагування як зазначено в позові, а саме: повного зупинення «експлуатації об'єктів, а саме: будівель та споруд» частиною другої статті 70 КЦЗУ не передбачено.
Відповідно до підп. 12 п. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо - небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Як встановлено ст. 70 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, якщо наявні підстави зазначені даною статтею.
Таким чином, Головне управління, відповідно до наданих повноважень, вірно зазначило спосіб застосування заходів реагування, а саме: «у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єктів, а саме: будівель та споруд Хлібозаводу № 3 за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Георга Отса, 6, та будівель та споруд Хлібозаводу № 4 за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Щепкіна, 1, до повного усунення порушень.
Щодо доводів відповідача про те, що дія будівельних норм не розповсюджується на об'єкти відповідача у зв'язку з тим, що останнім не проводилось будівництво, розширення, реконструкція, технічне переоснащення, реставрація, капітальний ремонт об'єкту, суд зазначає наступне.
Також відповідно до п.1 розділу 1 Правил пожежної безпеки в Україні правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Отже Правилами пожежної безпеки в Україні допускається використання будівельних норм при перевірці зазначених питань.
Щодо доводів відповідача, вказаних у запереченнях на позов, про те, що ним вже проведено перевірку і огляд всіх пристроїв блискавкозахисту, що підтверджується протоколами електричних вимірювань опору контуру заземлення, ізоляції кабелів, складених електротехнічною лабораторією, а, отже, виявлене перевіркою порушення з цього приводу усунуте, суд зазначає наступне.
Так, ревізія пристроїв блискавкозахисту проводиться відповідно до розділу 9.3 ДСТУ Б В.2.5-38:2008 УЛАШТУВАННЯ БЛИСКАВКОЗАХИСТУ БУДІВЕЛЬ І СПОРУД, відповідно до якого перевірка і огляд всіх пристроїв блискавкозахисту провадиться щорічно, для проведення перевірки стану пристроїв блискавкозахисту вказується причина перевірки і організовуються: комісія з проведення перевірки пристроїв блискавкозахисту з вказівкою функціональних обов'язків членів комісії з обстеження блискавкозахисту; робоча група з проведення необхідних вимірювань; терміни проведення перевірки.
Під час огляду і перевірки пристроїв блискавкозахисту необхідно: перевірити візуальним оглядом (за допомогою бінокля) цілісність блискавкоприймачів і струмовідводів, надійність їх з'єднання і кріплення до щогл; виявити елементи пристроїв блискавкозахисту, які вимагають заміни або ремонту цих елементів унаслідок порушення їх механічної міцності; визначити ступінь руйнування корозією окремих елементів пристроїв блискавкозахисту, вжити заходи щодо антикорозійного захисту і посилення елементів, пошкоджених корозією; перевірити надійність електричних з'єднань між струмопровідними частинами всіх елементів пристроїв блискавкозахисту; перевірити відповідність пристроїв блискавкозахисту призначенню об'єктів і, у разі наявності будівельних або технологічних змін за попередній період, намітити заходи щодо модернізації і реконструкції блискавкозахисту; уточнити виконавчу схему пристроїв блискавкозахисту і визначити шляхи розтікання струму блискавки по її елементах при розряді блискавки; виміряти опір заземлювачів блискавкозахисту, отримані результати не повинні перевищувати результати відповідних вимірів під час приймання блискавкозахисту в експлуатацію більш ніж у 5 разів; перевірити наявність необхідної документації на пристрої блискавкозахисту.
Водночас, надані відповідачем протоколи електричних вимірювань опору контуру заземлення, ізоляції кабелів, складених електротехнічною лабораторією, не містять всіх вищенаведених відомостей, що мають бути з'ясовані під час огляду і перевірки пристроїв блискавкозахисту, отже, не є доказом усунення встановленого перевіркою порушення.
Щодо доводів відповідача про те, що встановлене актом перевірки порушення відносно того, що відповідачем не проведено технічне обслуговування пожежних кран-комплектів, спростовується актом перевірки та випробування внутрішніх пожежних кранів, їх обладнання пожежними рукавами та перевірки та випробування пожежних рукавів, перевірки та випробування пожежних гідрантів, суд зазначає наступне.
Так, технічне обслуговування пожежних кран-комплектів (далі - ПКК) проводиться відповідно до ДСТУ EN 671-3:2005 КРАН-КОМПЛЕКТИ ПОЖЕЖНІ, відповідно до якого обстеження і технічне обслуговування повинна проводити кваліфікована особа. ПКК треба перевіряти з повністю розмотаним рукавом, який знаходиться під тиском, за таких умов: обладдя повинно бути не загороджене, не пошкоджене, а його складові частини та деталі не протікають і не мають ознак корозії; наявність ясної і чіткої інструкції з експлуатування; місце розташування чітко позначено; кронштейни для кріплення на стіні, придатні для використовування за призначеністю, закріплені та міцні; потік води - постійний і достатній (використовується індикатор потоку води та манометр); манометр, якщо встановлений, повинен працювати задовільно в межах робочого діапазону; рукав на всій довжині повинен бути перевірений на предмет наявності ознак тріщин, викривлень, стирання або пошкодження (якщо на рукаві виявлено будь-які ознаки дефектів, його треба замінити або провести контрольні випробовування за максимального робочого тиску); рукавні затискачі або кріплення належного типу і надійно закріплені; рукавний барабан вільно обертається у будь-якому напрямку; для котушок, які повертаються, перевірити, щоб стрижень обертався вільно і щоб котушка проверталась на 180°; у ПКК перевірити, щоб запірний вентиль був належного типу, і, щоб функціював; у ПКК з автоматичним запірним вентилем перевірити правильність роботи цього вентиля та ізоляційного допоміжного вентиля; перевірити стан трубопроводу подавання води, особливу увагу треба приділяти гнучким трубопроводам на предмет наявності ознак пошкодження або стирання; за наявності шафи перевірити її на предмет наявності пошкодження і перевірити чи легко відчиняються двері шафи; перевірити, щоб ствол був належного типу і легкий в керуванні; перевірити роботу спрямовувачів рукава і переконатись, що вони правильно і міцно закріплені; залишити ПКК у стані готовому до негайного застосовування.
Якщо необхідне всебічне технічне обслуговування, то на ПКК повинно бути нанесено марковання «НЕСПРАВНИЙ», а кваліфікована особа повинна поінформувати про це користувача (власника).
Тобто надані відповідачем протоколи електричних вимірювань та акт перевірки та випробування внутрішніх пожежних кранів та регламенти проведення зазначених вимірювань є від'ємним від регламентів проведення ревізії пристроїв блискавкозахисту та проведення технічного обслуговування пожежних кран-комплектів, а тому не можуть бути розглянуті як доказ проведення перевірки і огляду всіх пристроїв блискавкозахисту та проведення технічного обслуговування пожежних кран-комплектів.
Щодо доводів відповідача про те, що Головним управлінням не наведено підстав для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування, суд зазначає наступне.
Так, позивач в адміністративному позові зазначив чіткі підстави для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді зупинення об'єктів, які встановлені підпунктами 1, 4, 6, 8 пункту 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, а саме: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій.
Також суд не погоджується з доводами відповідача про те, що об'єкти, які ним використовуються не підпадають під зону хімічного та радіаційного ураження.
Так, відповідно до підпункту 2 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України зазначено завдання і обов'язки суб'єктів господарювання у сфері цивільного захисту до яких належить: забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту.
Постанова Кабінету Міністрів України від 19.08.2002р. №1200 визначає механізм забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами радіаційного та хімічного захисту у разі застосування ядерної та інших видів зброї масового знищення проти України в умовах воєнного стану або у разі виникнення надзвичайної ситуації на радіаційно та хімічно небезпечних об'єктах господарювання в умовах мирного стану.

Відповідно до п.2 Постанови у разі застосування ядерної зброї та інших видів зброї масового знищення проти України в умовах воєнного стану працююче населення забезпечується засобами радіаційного та хімічного захисту (засобами індивідуального захисту органів дихання від бойових отруйних речовин, респіраторами) підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та підпорядкування за рахунок власних коштів.

Додатково п. 3 Постанови встановлено, що у разі виникнення надзвичайних ситуацій на радіаційно та хімічно небезпечних об'єктах господарювання в умовах мирного стану населення (яке працює в зоні можливого хімічного забруднення) і працівники формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту забезпечується засобами радіаційного та хімічного захисту (промисловими засобами захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин) суб'єктами господарювання за рахунок власних коштів.

Згідно з п.6 Постанови обсяги забезпечення населення, яке працює в зоні можливого хімічного забруднення та працівників об'єктових формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами радіаційного та хімічного захисту, їх типи, а також місця зберігання визначаються суб'єктами господарювання за погодженням з територіальним органом ДСНС.

Додаток до Постанови визначає Номенклатуру засобів радіаційного та хімічного захисту та норм забезпечення ними.

При цьому Протоколом № 21 чергового засідання Дніпропетровської регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій затверджено Перелік хімічно небезпечних об'єктів та зведеного звіту про класифікацію адміністративно-територіальних одиниць у Дніпропетровській області (копія міститься в матеріалах справи), яким визначено характеристика хімічно небезпечних об'єктів в м. Кривий Ріг.

Зазначене вище підтверджує те, що об'єкт Відповідача підпадає в зону хімічного та радіаційного ураження та не забезпечення працівників підприємства засобами захисту органів дихання від хімічно-небезпечних речовин загрожує життю та/або здоров'ю людей.

Щодо доводів відповідача про те, що об'єкти, які ним використовуються, пройшли ідентифікацію на визначення потенційної небезпеки з урахування всіх чинників небезпеки, а отже дані об'єкти не підлягають повторній ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки, суд зазначає наступне.

Згідно з п.7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об'єктів (далі - Положення про паспортизацію), затвердженого наказом МНС України від 18.12.2000р. №338, ідентифікації підлягають усі об'єкти господарської діяльності, які розташовані на території України і перебувають у державній, колективній або приватній власності юридичних або фізичних осіб, а також інші об'єкти, визначені комісіями з питань ТЕБ та НС або відповідними центральними та місцевими органами виконавчої влади.

Відповідно до п.6 Положення про паспортизацію ідентифікація ПНО полягає у виявленні на об'єктах господарської діяльності джерел та чинників небезпеки, які здатні за негативних обставин (аварія, стихійне лихо тощо) ініціювати виникнення надзвичайної ситуації (далі - НС), а також в оцінці максимального рівня можливих НС.

Також, згідно з п.12 Положення про паспортизацію за результатами ідентифікації ПНО складається Повідомлення про результати ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки, яке узгоджується з відповідним місцевим органом державного нагляду у сфері ЦЗ.

Згідно з п.11 Положення про паспортизацію об'єкт ідентифікується як ПНО за наявності у його складі хоча б одного джерела небезпеки, яке може спричинити НС об'єктового, місцевого, регіонального або державного рівнів.

Так, зокрема, відповідач зазначає що на його території не має додаткових джерел небезпеки у вигляді агрегатів, устаткування, тощо, а також на його території не існують додаткові небезпечні речовини, біологічні препарати та інші об'єкти, які за певних обставин можуть створити реальну загрозу виникнення аварії.

Разом з тим, згідно з повідомленням про результати ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки об'єкту Хлібзавод №3, яка проводилась у 2010 році, виявлено 3 джерела небезпеки, а саме: трубопроводи природного газу та ГРП, Ємності з пропан-бутаном, Ємності з киснем. Згідно з повідомленням про результати ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки об'єкту Хлібзавод №3, яка проводилась у 2015 році, виявлено 5 джерел небезпеки, а саме: трансформаторна підстанція, трубопроводи природного газу, склад балонів (кисень), склад балонів (пропан-бутан), склад балонів (ацетилен). На території відповідача встановлене устаткування (тощо), яке за певних обставин (аварія, порушення технологічного регламенту тощо) може спричинити надзвичайну ситуацію та не враховане під час проведення ідентифікації у 2010 році, а саме - трансформаторна підстанція, склад балонів (ацетилен), виникнення надзвичайної ситуації на яких несе матеріальні збитки, а при самому негативному ході пожежі загибель людей.

Також згідно з повідомленням про результати ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки об'єкту Хлібзавод №4, яка проводилась у 2010 році, виявлено 3 джерела небезпеки, а саме: трубопроводи природного газу та ГРП, Котельня, Склад безтарного зберігання борошна. В той же час згідно акта перевірки від 22.04.2016р. № 68 (п.п.25-28) на об'єкті Хлібзавод №4 виявлено додаткові 2 джерела небезпеки, а саме: балони з ацетиленом та балони з киснем.

Тобто на території відповідача встановлене устаткування (тощо), яке за певних обставин (аварія, порушення технологічного регламенту тощо) може спричинити надзвичайну ситуацію та не враховане під час проведення ідентифікації у 2010 році, а саме: балони з ацетиленом та балони з киснем, виникнення надзвичайної ситуації на яких несе матеріальні збитки, а при самому негативному ході пожежі загибель людей.

Виходячи з вищевикладеного, відповідачу слід провести ідентифікацію об'єкта господарської діяльності з урахуванням всіх чинників небезпеки, яка передбачає аналіз структури об'єктів господарської діяльності та характеру їх функціонування для встановлення факту наявності або відсутності джерел небезпеки, які за певних обставин можуть ініціювати виникнення НС, а також визначення рівнів можливих НС, та за результатами проведеної ідентифікації скласти повідомлення про результати ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки, яке узгоджується з відповідним місцевим органом державного нагляду у сфері ЦЗ.

Таким чином, обставини, які стали підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати та не усунуті. Фактично після подачі адміністративного позову про застосування заходів реагування відповідачем не було вжито заходів, щодо усунення всіх порушень пожежної безпеки що створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, доказів зворотного відповідачем не надано.

Наданий відповідачем план усунення виявлених перевіркою порушень свідчить лише про наявність у підприємства наміру усунути ці порушення до 2017 року (як зазначено в цьому плані), проте, не спростовує їх наявність та не підтверджує їх усунення.

Водночас, подальша експлуатація об'єктів відповідача із зазначеними в акті перевірки порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей (як працюючого персоналу, так і іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі).

Так, згідно з ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст.70 цього Кодексу підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зокрема, є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення тощо. Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Наведена норма кореспондується з приписами ч.5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», якою передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

З аналізу наведених норм вбачається, що адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей і не були усунуті суб'єктом господарювання, має ухвалити постанову про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації приміщення за призначенням.

Системний аналіз статей 1, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підпункту 12 пункту 1 статті 67, пунктів 1, 2 статті 68, підпунктів 1, 4 пункту 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (встановлено в Акті перевірки від 22.04.2016 №68), що створює загрозу життю та здоров'ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.

Керуючись ст. ст. 122, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства «КРИВОРІЖХЛІБ» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) - задовольнити.

Вжити заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єктів, а саме: будівель та споруд Хлібзаводу №3, розташованих за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Георга Отса, 6, та будівель і споруд Хлібзаводу №4, розташованих за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Щепкіна, 1, що належать Публічному акціонерному товариству «КРИВОРІЖХЛІБ» (), шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначених об'єктів до повного усунення порушень, зафіксованих в акті перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 22.04.2016р. №68.

Роз'яснити відповідачу, що відповідно до ч.12 ст.183-2 КАС України він має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду цієї справи, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

Постанова суду підлягає негайному виконанню.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. 186 цього Кодексу до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя О.М. Турова