Справа № 804/8259/16
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2016-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 грудня 2016 р. Справа № 804/8259/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Захарчук-Борисенко Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпропетровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -
Представник позивачанадав в судове засідання клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити.
Представник відповідача надав в судове засідання клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, в поданих раніше письмових запереченнях зазначив, що враховуючи результати перевірки, виявлені невідповідності та неповнота наданих документів за переліком, сформованим відповідно до положень частини третьої статті 53 Митного Кодексу України (далі МК України), не підтвердження заявленої митної вартості за результатами проведених розрахунків з урахуванням документів, що надані позивачем, керуючись вищезазначеними положеннями законодавства, у відповідача відсутні підстави для визнання заявленої декларантом митної вартості та скасування рішення про коригування митної вартості №110010000/2016/600120/1 від 09.06.2016.
Таким чином, відповідач вважає, що посадові особи Дніпропетровської митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого ПАТ «ДМКім.Ф.Е. Дзержинського»товару та оформленні картки відмови діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством, а тому представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити.
Відповідно до частини 4 статті 128 КАС України у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.
Згідно з частиною 6 статті 128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Таким чином, частина 6 статті 128 КАС України, надає суду можливості проводити подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 08.06.2016позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС для митного оформлення товару: «концентрат залізорудний агломераційний». Даний товар надійшов на адресу ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» на підставі зовнішньоекономічного контракту від 29.04.2015р. №15-0835-12, укладеного між ТОВ «Русскаягорно-металлургическаякомпания» та позивачем та заявлений до митного оформлення шляхом подання електронної митної декларації №110010000/2016/020811. Митна вартість товару була заявлена позивачем шляхом подання декларації митної вартості форми ДМВ1 за ціною договору (основний метод) відповідно до статті 58 МК України, а саме 2,6719RUзакг.
Відповідно статті 54 МКУкраїни, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 МКУкраїни.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.
Відповідно до статті 33 МК України, митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віданні, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах.
1.1.4. В комерційних та/або транспортних документах відсутні печатки, підписи уповноважених осіб, якщо вони загальноприйняті правилами оформлення таких документів, відсутні відмітки митних органів іноземних держав, які повинні проставлятися при перетині митного кордону у передбачених міжнародними угодами випадках, відсутні відмітки офіційних органів країни експорту (відсутні відмітки прикордонної митниці на рахунку, хоча за відомостями залізничних накладних інвойс прямував разом із вантажем).
1.1.23 У рахунку-фактурі не вказані умови поставки та/або банківські реквізити.
3.3.8. Заявлення митної вартості товарів з рівнем нижчим, ніж рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.».
Посадовою особою Дніпропетровської митниці ДФС відповідно до п.4.1. ст. 54 Митного кодексу України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості.
В результаті такого контролю встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять повних відомостей щодо складових митної вартості, а саме:
Відповідно до відомостей (Інтернет-ресурсиwww.rgmk.ru, www.rgmk.sbp.ru, www.isd.com.ua) компанія ТОВ «РГМК» належить до вертикально-інтегрованої корпорації «Індустріальна спілка Донбасу» та є ексклюзивним торговим представником ПАТ «ДМКД» на території Російської Федерації та країн СПД.
Висновок ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 01.06.2016 № 2134, який наданий декларантом ПАТ «ДМКД» до митного оформлення, також зазначає, що в Росії торгівля залізорудною сировиною на вільному ринку відбувається в обмежених обсягах, оскільки головним чином, поставляється по корпоративним цінам в рамках вертикально-інтегрованих структур.
Відповідно до частини 16 статті 58 Митного кодексу України (далі - МКУ) особи вважаються пов'язаними між собою у випадках, зазначених у статті 15 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згідно із п.4 якої особи вважаються пов'язаними між собою коли:
-вони є посадовими особами або директорами підприємств один у одного;
-вони юридично визнані партнерами по бізнесу;
-вони є роботодавцем і службовцем;
-будь-яка особа прямо чи опосередковано володіє, контролює або утримує 5 чи більше відсотків випущених акцій, що дають право голосу, або акцій обох з них;
-один з них прямо або опосередковано контролює іншого;
-обидва прямо або опосередковано контролюються третьою особою;
-разом вони прямо або опосередковано контролюють третю особу;
- вони є членами однієї й тієї ж сім'ї.
Частиною 17 статті 58 МКУ визначено, що особи, одна з яких є одноосібним агентом, одноосібним дистриб'ютором чи одноосібним концесіонером іншого, як би це не називалося, вважаються пов'язаними для цілей цього Кодексу, якщо вони підпадають хоча під один критеріїв, визначених у статті 15 Угоди про застосування статті УП Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.
Таким чином, за наявною інформацією ПАТ «ДМКД» та ТОВ «РГМК» контролюються корпорацією «Індустріальна спілка Донбасу».
Проте, у графі 9а декларації митної вартості форми ДМВ-1 від 08.06.2016 № 11010000/2016/020811 не зазначено про взаємопов'язаність між продавцем (ТОВ „РГМК") та покупцем (ПАТ "ДМКД") за зовнішньоекономічним договором. Як слідство, відомостей, що така взаємозалежність не вплинула на ціну товару (графа 96 ДМВ) не відображено.
Відповідно до частини 18 статті 58 МКУ при продажу товарів між пов'язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами:вартості операції при продажу непов'язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну;митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 МКУ;митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 МКУ.
В судовому засіданні було встановлено, що позивачем не надавалися пояснення про взаємопов'язаність сторін. Документи та відомості, які б спростовували або підтверджували зазначене, до митного оформлення декларантом не надавались.
Таким чином, у митниці були наявні підстави вважати, що декларантом ПАТ «ДМКД» у декларації митної вартості заявлено недостовірну інформацію стосовно продавця і покупця за зовнішньоекономічним договором, які є пов'язаними особами.
Судом встановлено, що на підтвердження митної вартості декларантом ПАТ «ДМКД» надано до митного оформлення специфікований рахунок від 04.05.2016 №19 контрактоутримувача, що містить лише базову вартість оцінюваного товару без урахування надбавок чи знижок та без зазначення інформації про наявність таких знижок.
Також декларантом Позивача надані рахунки контрактоутримувача:
Судом також встановлено, що позивачем надані рахунки виробника товару - ВАТ «Стойленський ГОК» від 15/05/2016 б/н, від 16.05.2016 б/н, від 17.05.2016 б/н, від 30.05.2016 б/н- 2 шт., що виставлені покупцю ТОВ «Русскаягорно-металлургическаякомпания» для відправки отримувачу ПАТ «ДМКД» в рамках контракту 15-04-29 (дата не зазначена), додатку від 04.05.2016 №31.
Рахунки виробника не містять умов поставки та не завірені печаткою підприємства, що видало зазначені рахунки (ВАТ «Стойленський ГОК»).
Крім того, рахунки виробника містять посилання на сертифікати якості, що визначає інформацію рахунку стосовно вмісту Fe. При цьому в двох рахунках виробника від 30.05.2016 зазначений нульовий вміст заліза, в той час як в сертифікатах якості від 30.05.2016 №№ 153, 154, на які посилаються ці рахунки, вказаний вміст заліза на рівні 66,5%.
Але ціна товару незалежно від вмісту Fe визначена рахунками виробника на рівні 1900 ОСОБА_1/т (за контрактом).
Зазначені рахунки також містять суму до сплати, що загалом складає 33966770,08 ОСОБА_1, що не відповідає заявленій митній вартості 47726685,29 ОСОБА_1, вказаній у графах 22, 42 МД від 08.06.2016 № 110010000/2016/020811.
Оскільки рахунки виробника не містять відомостей стосовно умов поставки, вартість у зазначених рахунках розраховується на умовах EXW, так у рахунках виробника зазначена базова ціна залізорудного концентрату за договором із третіми особами, що пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається № 15-04-29 (дата не зазначена), додатку від 04.05.2016 № 31, який не надавався до митного оформлення, що не дає можливості визначити, відносно якого вмісту Fe така ціна визначена.
Рахунки контрактоутримувача та виробника ідентифікуються між собою лише за вагою та, як зазначено вище, містять ціну товару визначену в залежності від вмісту Fe, що не відповідає ціні рахунку виробника.
Таким чином, відповідні документи контрактоутримувача та виробника містять розбіжності щодо вартості товару, що постачається.
За відсутності договору із третіми особами, що пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, унеможливлене проведення перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Зазначені розбіжності унеможливили здійснення обчислення заявленої Позивачем митної вартості товару та використання наданих рахунків-фактур в якості документів, що підтверджують митну вартість товару.
Суд критично ставиться до тверджень позивача в про те, що вищезазначені розбіжності є лише методикою ціноутворення продавця товару, оскільки процес ціноутворення є господарською діяльністю підприємства і митниця не має відношення до цієї діяльність.
Підставою для виникнення сумніву стало те, що за умовами зовнішньоекономічного контракту ціна товару визначається в залежності від вмісту заліза. Проте, при різному рівні заліза ціна товару у рахунках виробника визначена в єдиному розмірі. При цьому, контракту із виробником товару Позивачем до митниці не надано.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 53 МКУ, обов'язковими документами, що подаються на підтвердження заявленої митної вартості, є рахунки-фактури на оцінюваний товар незалежно від того, надані ці документи продавцем або виробником цього товару (у випадку ввезення товару за непрямим контрактом), а отже твердження позивача стосовно того, що рахунки виробника товару не є обов'язковими документами не відповідають дійсності.
За умовами зовнішньоекономічного контракту від 29.04.2015 № 15-0835-12, додатку від 04.05.2016 № 19, визначено умови поставки DAPст.Соловей/Тополі які передбачають несення продавцем витрат доставки до місця призначення на кордоні України.
Відповідно ч. 10ст.58 МКУ складовими митної вартості є, в тому числі, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов'язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, витрати на страхування цих товарів.
Оскільки декларантом ПАТ «Дніпровський меткомбінат» надано документи, що містять розбіжності стосовно умов поставки оцінюваного товару та, відповідно, вартості зазначеного товару відповідно до таких умов, необхідне надання відомостей щодо транспортної складової з метою проведення перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Згідно пункту 6 частини 2 статті 53 МКУ обов'язковими документами, що підтверджують заявлену митну вартість, є документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
- рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;
- банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури.
В даному випадку в порушення п.6 ч. 2 ст. 53 МКУ документи, які містять відомості, що підтверджують транспортну складову у вартості оцінюваних товарів, Позивачем не надано.
Суд критично ставиться до тверджень позивача стосовно того, що оскільки товар постачається на умовах DAP ст. Соловей/Тополі, згідно яких витрати на транспортування товару несе Продавець, то подання документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, не передбачено Митним кодексом України.
Натомість дане твердження суперечить змісту частини 2 статті 53 МКУ, оскільки, як вказувалося вище, документи, що містять відомості про вартість перевезення, подаються у будь-якому разі, незалежно від умов поставки.
Разом із цим позивач зазначає, що документом, який підтверджує транспортну складову митної вартості товару, є залізничні накладні, при цьому ПАТ «ДМКД» зауважує, що в цих накладних вказана вартість транспортування. Натомість твердження Позивача про оплату витрат на перевезення Продавцем товару спростовується відомостями, зазначеними в графі 23 залізничних накладних, в якій вказано, що платником тарифу по Російській залізниці є Акціонерне товариство «Перша вантажна компанія».
Судом також встановлено, що документів щодо взаємовідносин між Продавцем та Акціонерним товариством «Перша вантажна компанія» до митного оформлення не надано.
Зазначене не дає змоги митниці визначити, що саме продавцем товару - ТОВ «Русскаягорно-металлургическаякомпання» сплачено вартість перевезення, як цього вимагають умови поставки DAP, а також, що ці витрати включені у вартість товару.
В судовому засіданні було встановлено, що рахунки контрактоутримувача і рахунки виробника не містять жодних печаток та штампів прикордонних служб, станцій та митниць, наявність яких передбачена такими нормативно-правовими актами як Типовою технологічною схемою здійснення митного контролю залізничних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженою постановою КМУ від 21.05.2012 № 451 (пункт 21), Порядком виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 09.10.12 № 1066 (п.3.4), ст. 335 МКУ.
Так, пунктом 21 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю залізничних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої постановою КМУ від 21.05.2012 № 451, передбачено, що «у разі прийняття рішення про відправлення товарів у митницю призначення під митним контролем посадова особа митниці відправлення здійснює митні формальності щодо таких товарів відповідно до вимог Митного кодексу України. На всіх перевізних, товаросупровідних документах і документах контролю доставки посадова особа митниці відправлення проставляє підпис і відбиток штампа "Під митним контролем", крім випадків використання електронного документообігу».
Також пунктом 2 Положення про уніфікований порядок проставлення митними органами держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав на транспортних і комерційних документах печаток і штампів митних органів країн відправлення товарів, а також митних органів транзитних країн, яке було затверджене на 32-му засіданні ОСОБА_1 керівників митних служб держав - учасниць Співдружності рішенням N 5/32 від 13.09.2001 (набрало чинності з 01.01.2002 та обов'язкове для виконання митними органами держав - учасниць Співдружності) встановлено (мовою оригіналу): «Настоящее Положениеустанавливаетобязательноепроставление на транспортных и коммерческих документах печатей и штамповтаможенных органов государств СНГ при вивозетоваров, а такжетаможенньїхоргановгосударств СНГ в местахпересечениятаможенных границ при перемещениитоваровавтомобильным, железнодорожным, авиационным, водным видами транспорта и при смешанномперемещении".
При цьому, під перевізними документами, крім транспортних документів, розуміються і комерційні документи, які містять вичерпну інформацію про вартісні характеристики товару, що переміщується, які необхідні для цілей митного контролю та оформлення, тобто рахунки-фактури, рахунки-проформи тощо (підпункт б) пункту 4 Положення).
У пункті 3 цього Положення визначено, що уніфікований порядок призначений для ідентифікації товарів, що переміщуються, шляхом попередження заміни перевізних документів.
В позові ПАТ «ДМКД» зауважує, що відсутність печаток та штампів митних органів на рахунках-фактурах обумовлена тим, що згідно пунктів 9.2, 9.3 зовнішньоекономічного контракту від 29.04.2015 № 15-0835-12 рахунки не слідували разом з вантажем, а були отримані Позивачем поштою.
Натомість той факт, що рахунки-фактури прямували разом з вантажем підтверджується номерними реєстрами на пакет супровідних документів щодо товарів (вантажів), які прибули на залізничну станцію призначення і перебувають під митним контролем, від 17.05.2016 № 175, від 18.05.2016 №176, від 19.05.2016 №177, від 02.06.2016 №187.
Згідно цих реєстрів рахунки-фактури по 2 шт., специфікований рахунок №19, декларація країни експорту та сертифікати якості наявні в пакеті товаросупровідних документів, що прямував разом із вантажем та передані представнику ПАТ «ДМКД» для передачі на м/п «Дніпродзержинськ.
Отже, згідно з інформацією реєстрів залізниці від 17.05.2016 № 175, від 18.05.2016 №176, від 19.05.2016 №177, від 02.06.2016 №187 названі документи прямували разом із вантажем.
Вищенаведені розбіжності спростовують твердження ПАТ «ДМКД» в позовній заяві, що надані декларантом рахунки-фактура контрактоутримувача та рахунки виробника підтверджують заявлену митну вартість товару.
Судом також встановлено, що для підтвердження митної вартості декларантом наданий висновок ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 01.06.2016 № 2134.
Експертом ДП "Укрпромзовнішекспертиза" проведений аналіз цінових умов контракту від 29.04.2015 №-15-0835-12, згідно із додатком від 04.05.2016 № 19, відповідно до якого предметом імпорту є залізорудний концентрат (вміст заліза 66%), за ціною 2647,25 ОСОБА_1/т на умовах DAPст.Соловей/Тополі.
Наданим висновком ДП"Укрпромзовнішекспертиза" від 01.06.2016 № 2134 припущено, що рівень цін на залізорудний концентрат (вміст заліза 66%), а саме 2647,25 ОСОБА_1/т , що імпортується згідно з додатком від 04.05.2016 № 19 до контракту від 29.04.2015 №-15-0835-12, можна вважати таким, що відповідає поточній конюнктурі ринку.
При цьому Висновок не містить інформації, що ціна на залізорудний концентрат (вміст заліза 66%) яка становить 2647,25 ОСОБА_1/т є базовою та використовується для розрахунку фактичної ціни в залежності від вмісту Ре шляхом додавання або віднімання надбавки чи знижки до базової ціни сировини, що становить 33,99 ОСОБА_1/т за 1% долі Fe в пропорції. Рівень надбавки або знижки до базової ціни сировини, що становить 33,99 ОСОБА_1/т не аналізується, хоча є складовою митної вартості оцінюваного товару.
При цьому висновок містить посилання на інформацію стосовно порядку формування цін на залізорудну сировину на світовому ринку - за довготерміновими контрактами (фіксована ціна, як правило, на один рік) і на вільному ринку (спот) та зазначає, що в Росії торгівля залізорудною сировиною на вільному ринку відбувається в обмежених обсягах, оскільки головним чином, поставляється по корпоративним цінам в рамках вертикально-інтегрованих структур, а також експортується в Україну.
Зазначений у висновку порядок формування цін не відповідає поняттю дійсної вартості згідно Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.
Назва імпортованого товару не відповідає назві товару «Залізорудний концентрат (вміст заліза 66%)», що аналізується у висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 01.06.2016 №2134.
Висновком від 01.06.2016 № 2134 також наголошено, що наведений рівень цін може змінюватись в залежності від якості зазначеного товару, умов оплати, розміру партії, конюнктурної ситуації на ринку, тощо. Отже, оцінювана партія товару, заявлена за МД від 08.06.2016 № 110010000/2016/020811 не відповідає зазначеним у висновку якісним показникам.
Експертний висновок ДП "Укрпромзовнішекспертиза" ґрунтується на інформації спеціалізованого видання «МеталлЭксперт. Новости рынка сырья СНГ» та припускає, що середній розрахунковий рівень цін на залізорудний концентрат (вміст заліза - 66%) може становити 2480,00-3000,00 ОСОБА_1/т на умовах поставки DAPст.Соловей/Тополі.
При цьому джерел - конкретних випусків, та/або періоду видань, що аналізуються, виробника, країни виробництва та умов поставки не зазначається, що унеможливлює проведення обчислення митної вартості товару, що оцінюється, з урахуванням періоду та умов поставки, якісних характеристик товару, які мають вплив на формування вартості товару згідно умов контракту.
Таким чином, наведені обставини унеможливлюють використання наданого висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 01.06.2016 № 2134 для підтвердження заявленої декларантом митної вартості товару.
Отже, до митного оформлення декларантом позивача не надано договір із третіми особами, що пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, та документи, визначені п. 2.6 ст.53 МКУ, які містять відомості, що підтверджують транспортну складову у вартості оцінюваних товарів.
За відсутності зазначених відомостей унеможливлене проведення перевірки числового значення заявленої митної вартості за наданими декларантом документами.
Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.2, п.3 ст. 53 МКУ, посадовою особою митниці зобов'язано декларанта протягом 10 календарних днів додатково надати (за наявності) наступні документи:договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;рахунки про здійснення платежів іретім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації;виписку з бухгалтерської документації;каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
В судовому засіданні було встановлено, що декларанта повідомлено про можливість (відповідно до частини 6 ст.53 МКУ) подати будь-які інші наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару та про обов'язок подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (відповідно до ч. 2 ст. 52 МКУ).
Листом від 09.06.2016 № 062Д/826, надісланим у складі електронного повідомлення, декларант проінформував митницю про неможливість надання додаткових документів, зазначених у вимогах митного органу, в термін визначений ч.3 ст. 53 МКУ, та повідомлено, що зазначені документи будуть надані в установлений законом термін відповідно ч.8 ст.55 МКУ.
Відповідно до п. 6.2 та 6.3 ст. 54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю у разі, якщо:
-заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів;
-невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару;
-неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МКУ;
-відсутності у документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Згідно із положеннями частини другої статті 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.
Частиною 9 статті МКУ визначено, що розрахунки за основним методом визначення митної вартості робляться лише на основі об'єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.
У зв'язку із неможливістю застосування першого методу визначення митної вартості товарів посадовою особою Дніпропетровської митниці було послідовно перейдено до другорядних методів визначення митної вартості та проведено відповідну консультацію з декларантом.
Здійснено обмін наявною у митного органу та декларанта інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Таке ж оформлення здійснено за МД від 11.05.2016 № 702190001/2016/643 (Feзаг. 66.5%) - за цим самим рішенням від 10.05.2016 № 702190001/2016/000024/2 - рівень митної вартості - 3,058999 ОСОБА_1/кг та МД від 06.06.2016 № 702190002/2016/836 (Feзаг. 66.7%) - за рішенням від 17.05.2016 № 702190001/2016/000026/2 - рівень митної вартості - 3.058999 ОСОБА_1/кг.
При цьому відповідно до відомостей Інтернет-ресурсів www.rgmk.ru, www.rgmk.sbp.ru, www.isd.com.ua ПАТ «Алчевський металургійний комбінат», яким оформлено зазначені митні декларації, як і ПАТ «ДМКД» разом з компанією ТОВ «РГМК» належать до вертикально-інтегрованої корпорації «Індустріальна спілка Донбасу».
Враховуючи вищезазначені результати перевірки та результати обчислення, неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МКУ, відсутності у документах всіх відомостей, ш;о підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, митна вартість імпортованого товару не може бути визначена за ціною договору
Згідно ч.3 ст. 58 МКУ у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Відповідно ч.3 ст. 57 МКУ кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МКУ.
Для проведення коригування митної вартості імпортованого товару у митного органу відсутня інформація щодо вартості ідентичних товарів (ст. 59 МКУ), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.
Також відсутня інформація щодо вартості аналогічних (подібних) товарів (ст. 60 МКУ), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (ст.62, ст.63 МКУ) неможливо застосувати у зв'язку із відсутністю об'єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню. У разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).
Таким чином під час перевірки заявленої митної вартості товару та здійсненні митної оцінки виникла потреба у використанні різних джерел її обґрунтування та була необхідність застосування різних підходів до оцінки товарів.
Застосований митницею резервний метод визначення митної вартості (ст. 64 МКУ) базується на світовій практиці, згідно якої в рамках цього методу допускається розумна гнучкість в підходах до застосування попередніх методів визначення митної вартості.
Для проведення коригування митної вартості товару «концентрат залізорудний агломераційний з вмістом Fе203-66,5%; 66,7%; 67,2%» використана наявна у митного органу інформація щодо вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких здійснено за резервним методом визначення митної вартості згідно рішення митниці від 10.05.2016 № 702190001/2016/000024/2 за МД ІМ40 від 11.05.2016 № 702190001/2016/643 (Fе заг. 66,5%), від 06.06.2016 № 702190001/2016/839 (Fе заг. 66,8%), згідно рішення митниці від 17.05.2016 № 702190001/2016/000026/2 за МД ІМ40 від 06.06.2016 № 702190002/2016/836 (Fе заг. 66,7%)на рівні 3,058999 ОСОБА_1/кг (метод 2ґ).
Таким чином, Рішення про коригування митної вартості товарів прийнято митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Відповідно до ст. 264 МКУ, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Таким чином, Картка відмови прийнята митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Відповідно до положень4.1 ст.55 МКУ, у випадку незгоди з рішенням про коригування митної вартості товарів, декларант має право на випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов'язання шляхом надання гарантій, крім випадків, передбачених ч.6 ст.307 МКУ.
Декларант позивача скористався наданим правом і спірний товар був випущений у вільний обіг за МД від 09.06.2016 №110010000/2016/020833.
Під час дії гарантійних зобов'язань листом від 11.07.2016 №062Д/973, для підтвердження заявленої митної вартості підприємством ПАТ "ДМКД" надано до митниці лист контрактоутримувача від 17.03.2016 № 221.
Судом також встановлено, що за результатами опрацювання наданих документів Дніпропетровська митниця ДФСлистом від 18.07.2016 №1483/10/04-50-19-01 повідомила про відсутність підстав для визнання заявленої митної вартості та скасування рішення про коригування митної вартості від 09.06.2016 № 110010000/2016/600120/1.
Листом від 17.03.2016 № 221 контрагент Позивача повідомляє останнього про неможливість надання договору з третіми особами, рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, оскільки ця інформація є конфіденційною.
Відповідно до статті 56 МКУ інформація, що стосується митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, не може без спеціального дозволу особи чи органу, які подають таку інформацію, розголошуватися або передаватися третім особам, включаючи інші органи державної влади, крім подання її в порядку, визначеному МКУ та іншими законами України.
Цей лист не містить жодних відомостей (числових значень) на підтвердження заявленої митної вартості товару, що унеможливлює його використання.
В листі ПАТ «ДМКД» від 11.07.2016 № 062/973 вказано, що в якості інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару при митному оформленні надавались рахунки виробника ВАТ «Стойленський ГОК».
Але зазначені документи не є платіжними та/або бухгалтерськими документами і саме в цих документах наявні розбіжності, про які Позивача повідомлено шляхом надіслання електронних повідомлень.
Підсумовуючи наведене, слід зауважити, що посадові особи митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого Позивачем товару та оформленні Картки відмови діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.
В силу частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За викладених вище обставин та відповідних доказів, суд вважає, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердженняв ході судового розгляду, а тому у задоволенні позовуПАТ «ДМК ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці ДФС про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів слід відмовити за викладених підстав.
Відповідно до статті 94 КАС України судові витрати у справі покладаються на сторону, проти якої ухвалена постанова.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 11, 69, 71, 94, 122, 128, 158 - 163, 167 КАС України, суд, -
У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Дніпропетровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.254 КАС України та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку та строки, передбачені ст.186 КАС України.

Суддя (підпис) Постанова не набрала законної сили станом на 12.12.2016 р. Суддя З оригіналом згідно Помічник судді ОСОБА_2 ОСОБА_2 ОСОБА_3