Справа № 826/23872/15
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2016-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

29 грудня 2016 року № 826/23872/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М. суддів Іщука І.О., Шулежко В.П., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Державної служби України з надзвичайних ситуацій

Голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій

третя особа Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у

Київській області

про визнання протиправним та скасування наказу від 19.08.2015р. №463 в частині,

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся з позовом до Державної служби України з надзвичайних ситуацій та Голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій, за участю третьої особи Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу від 19.08.2015р. №463 в частині накладення на майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю прийняття оскаржуваного наказу в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Представники відповідачів проти позовних вимог заперечили з підстав правомірності прийняття оскаржуваного наказу.

Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, щодо задоволення позовних вимог заперечив, з підстав наведених у письмових поясненнях.

На підставі ч. 4 ст. 122 КАС України суд дійшов переконання про можливість подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області від 31 березня 2015 року № 73 о/с позивача переміщено на посаду головного інспектора відділу нормативно-технічної роботи та контролю за системами протипожежного захисту управління державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області.

Наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 19 серпня 2015р. №463 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади на підставі пунктів 57, 59, 68, 69 та 81 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту , затвердженого Законом України від 5 березня 2009р.(далі - Дисциплінарний статут) за порушення службової дисципліни, що виявилось у недбалому ставленні до виконання службових обов'язків з організації контролю за виконанням заходів щодо дотримання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки під час реконструкції та експлуатації нафтобази ТОВ «Побутрембудматеріали» за адресою: вул.Південна, 1 смт. Глеваха, Васильківський район, Київська область, що призвело до тяжких наслідків.

Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області № 316 о/с від 19 жовтня 2015 року позивача звільнено з займаної посади та зараховано у розпорядження начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області терміном на 2 місяці на підставі пункту 79 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. N 593(далі - Положення) на підставі оскаржуваного наказу відповідача № 463 від 19 серпня 2015 року.

З 19 жовтня 2015 року по 09.12.2015 року позивач перебував у розпорядженні начальника Головного управління ДСНС України у Київській області, а з 9 грудня 2015 року по теперішній час відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Київській області № 372 о/с працює на посаді провідного інспектора Обухівського районного сектора Головного управління ДСНС України у Київській області

Підставою для видачі вказаних наказів став Висновок службового розслідування за результатами перевірки організації наглядово-профілактичної діяльності під час розміщення, реконструкції та експлуатації нафтобази ТОВ «Побутрембудматеріали» за адресою: смт Глеваха, вул. Південна, 1, Васильківський район, Київська області, проведеного на виконання Наказу ДСНС України від 19.06.2015р. № 331 «Про створення комісії», затвердженого Головою ДСНС України 30 липня 2015р (далі - Висновок службового розслідування).

Незгода з наказом про звільнення обумовила позивача звернутися до Окружного адміністративного суду міста Києва з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Порядок проходження публічної служби в органах і підрозділах цивільного захисту регулюється Кодексом цивільного захисту України, Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. N 593(далі-Положення). На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту , затвердженого Законом України від 5 березня 2009р.(далі- Дисциплінарний статут)

Згідно частини першої статті 101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Відповідно до статті 2 Положення, служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Відповідно до статті 6 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.

Відповідно до статті 8 Дисциплінарного статуту, порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов'язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Важливим у сфері дисциплінарної відповідальності державного службовця є те, що його діяння можна вважати дисциплінарним проступком тільки тоді, коли наявні всі обов'язкові ознаки складу такого проступку, вчиненого державним службовцем. Це свідчить про необхідність визначення й розуміння складу дисциплінарного проступку державного службовця. В іншому ж випадку можливо необґрунтоване та несправедливе притягнення такого суб'єкта до дисциплінарної відповідальності. Склад дисциплінарного проступку утворюють об'єкт, об'єктивна сторона, суб'єкт, суб'єктивна сторона. Відповідно до цієї конструкції слід проаналізувати склад дисциплінарного проступку державного службовця, майора служби цивільного захисту ОСОБА_1

Об'єктом дисциплінарного проступку державного службовця, є відносини, які забезпечують нормальне функціонування державного апарату, а також відносини, що становлять зміст службової діяльності державного службовця. Об'єктом дисциплінарного проступку є службовий обов'язок, причому його зміст з формальної точки зору однаковий для всіх державних службовців. Суть цього обов'язку полягає в достойній поведінці як при здійсненні службових повноважень, так і поза службою, у виконанні всього, що передбачає службова етика, і в утриманні від того, що з нею несумісно. Відтак державний службовець, порушуючи свої обов'язки і обмеження, пов'язані з проходженням державної служби, спричиняє шкоду таким суспільним відносинам, які становлять зміст службової діяльності державного службовця, правопорядку у сфері державно-службових відносин та авторитету державної служби взагалі. Тобто, державний службовець при вчиненні дисциплінарного проступку, безпосередньо завдає шкоди службовій дисципліні та авторитету державного органу, в якому він працює.

Об'єктивна сторона дисциплінарного проступку державного службовця, як обов'язкова ознака його складу, є зовнішнім вираженням протиправної поведінки державного службовця. Об'єктивні риси дисциплінарного проступку виявляються у здійсненні діяння, що завдає або може завдати шкоди певним суспільним відносинам. Протиправне діяння дисциплінарного проступку може бути здійснено у формі дії або бездіяльності, яке несе негативні наслідки, що визначають як завдану шкоду об'єкту такого проступку.

Дисциплінарний проступок державного службовця, згідно з чинним законодавством про державну службу (стаття 8 Дисциплінарного статуту), може проявлятися у недодержанні вимог Присяги, зокрема на невиконанні або неналежному виконанні службових обов'язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Слід зазначити, що факт вчинення державним службовцем, майором служби цивільного захисту ОСОБА_1 порушення законодавства може складати об'єктивну сторону дисциплінарного проступку лише тоді, коли до його посадових обов'язків віднесено дотримання чи виконання тієї чи іншої вимоги законодавства.

Наказом голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 19.06.2015р. № 331 призначено службове розслідування та створено комісію для його проведення з метою перевірки організації наглядово-профілактичної діяльності під час розміщення, реконструкції та експлуатації нафтобази ТОВ «Побутрембудматеріали» у зв'язку з виникненням на ній пожежі.

За результатами перевірки 30 липня 2015 року головою Державної служби України з надзвичайних ситуацій затверджено висновок службового розслідування, що викладений на восьми аркушах. У висновку взагалі не зазначено, яке саме порушення службової дисципліни вчинено позивачем, не висвітлено жодного з елементів складу дисциплінарного проступку. Відповідачами повністю проігноровано вимоги пункту 3 розділу 7 «Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту» (далі-Інструкція), затвердженої наказом МВС України від 05 травня 2015 року № 515 щодо детального викладення у висновку службового розслідування складу дисциплінарного проступку нібито вчиненого позивачем. Так, відповідно до пункту 3 розділу 7 Інструкції, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про:

обставини, за яких особа (особи) рядового або начальницького складу скоїла (и) порушення службової дисципліни або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі;

час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення порушення службової дисципліни, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв'язку з цим;

посаду, звання, прізвище, ім'я та по батькові, інші дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах та підрозділах цивільного захисту і на займаній посаді - з дотриманням вимог чинного законодавства України), характеристику рядового або начальницького складу (зокрема про наявність або відсутність в особи, винної в учиненні порушення службової дисципліни, діючих дисциплінарних стягнень та про осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам);

заходи, здійснені під час службового розслідування, й одержані при цьому результати, які підтверджують чи спростовують факт порушення службової дисципліни;

наявність причинного зв'язку між порушенням (и) службової дисципліни особи (осіб) рядового або начальницького складу та його (їх) наслідками;

умови, що передували скоєнню порушення службової дисципліни або спонукали до цього;

вимоги нормативно-правових та інших актів, які було порушено;

заперечення, заяви та клопотання особи рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення;

обставини, причини, умови та наслідки вчиненого особою рядового чи начальницького складу порушення службової дисципліни, рівень заподіяної шкоди та негативного впливу, наявність вини особи (осіб) рядового або начальницького складу, обставини, що пом'якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Жоден з зазначених елементів складу дисциплінарного проступку у висновку службового розслідування відсутній, як і в оскаржуваних наказах про звільнення позивача з посади.

Позивач у висновку службового розслідування згадується лише в 5 абзаці 5 аркуша де про нього зазначено, що він нібито не прибув для проведення перевірки(координації) ТОВ «Побутрембудматеріали», яка проводилась в травні 2015 року. Зі змісту висновку не можливо встановити яку саме норму законодавства чи посадової інструкції порушив позивач. Також нічого не вказано чи був зобов'язаний позивач прибути на цю перевірку та ким ця перевірка проводилась. Натомість в акті службового розслідування вказано, що під час перевірки ТОВ «Побутрембудматеріали» видано акт та припис від 20 травня 2015 року про усунення виявлених порушень, яким запропоновано до виконання 64 заходи.

В оскаржуваному наказі Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 19.08.2015р. №463, зазначено наступну спільну підставу притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача та ще 4 посадових осіб: «За порушення службової дисципліни, що виявилось у недбалому ставленні до виконання службових обов'язків з організації контролю за виконанням заходів щодо дотримання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки під час реконструкції та експлуатації нафтобази ТОВ «Побутрембудматеріали»…, що призвело до тяжких наслідків» та не розкрито елементи складу дисциплінарного проступку, що нібито був вчинений позивачем.

Суд акцентує увагу на тому, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій, 27 серпня 2015 року направила Прем'єр-міністру України звіт урядової комісії з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації в якому зазначено, що протягом всього часу існування та експлуатації нафтобази органами державного пожежного нагляду згідно з планом-графіком своєчасно проводились планові, позапланові та контрольні перевірки, що також є доказом відсутності складу дисциплінарного правопорушення в діях позивача.

Підсумовуючи наведене, суд доходить такого висновку: аналізованими нормами Кодексу цивільного захисту України, Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. N 593, Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту , затвердженого Законом України від 5 березня 2009р.,«Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту»(далі-Інструкція), затвердженої наказом МВС України від 05 травня 2015 року № 515 з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, визначено порядок проведення службового розслідування, зокрема в акті службового розслідування повинні бути зазначені всі елементи складу дисциплінарного проступку, що на думку відповідачів був вчинений позивачем. Лише дотримання зазначеного порядку може бути належною підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Невиконання вимог пункту 3 розділу 7 Інструкції, частини першої статті 101 Кодексу цивільного захисту України статті 2 Положення, статтей 6,8 Дисциплінарного статуту призводить до визнання зазначеного службового розслідування незаконним та такими, що не створює правових наслідків.

У зв'язку з цим оскаржувані накази, які прийняті на підставі незаконного висновку службового розслідування є протиправними та підлягають скасуванню в частині щодо позивача, а позивач підлягає поновленню на посаді головного інспектора відділу нормативно-технічної роботи та контролю за системами протипожежного захисту управління державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту Головного управління ДСНС України у Київській області з 19 жовтня 2015 року.

Окрім цього, у відповідності до приписів ч. 2 ст. 11 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Враховуючи те, що позивач з 19 жовтня 2015 року по 09.12.2015 року перебував у розпорядженні начальника Головного управління ДСНС України у Київській області, а з 9 грудня 2015 року по теперішній час відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Київській області № 372 о/с працює на посаді провідного інспектора Обухівського районного сектора Головного управління ДСНС України у Київській області та на протязі всього періоду вимушеного прогулу отримує грошове забезпечення розмір якого перевищує середньоденний розмір грошового забезпечення за останні два повних місяця роботи позивача перед незаконним звільненням (серпень та вересень 2015 року), суд вважає, що відсутні підстави для стягнення на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено наявність підстав для звільнення позивача з посади відповідно до вимог частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України постанови суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби та присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у межах суми стягнення за один місяць виконуються негайно.

Беручи до уваги наведену процесуальну норму суд вважає, що постанова у частині поновлення ОСОБА_1 на посаді головного інспектора відділу нормативно-технічної роботи та контролю за системами протипожежного захисту управління державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту Головного управління ДСНС України у Київській області з 19 жовтня 2015 року підлягає негайному виконанню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 11, 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати наказ Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 19.08.2015р. №463 в частині накладення на майора служби цивільного захисту ОСОБА_1, головного інспектора відділу нормативно-технічної роботи та контролю за системами протипожежного захисту Головного управління ДСНС України у Київській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області № 316 о/с від 19 жовтня 2015 року (по особовому складу) в частині звільнення з займаної посади та зарахування у розпорядження начальника ГУ ДСНС України у Київській області терміном на 2 місяці майора служби цивільного захисту ОСОБА_1, головного інспектора відділу нормативно-технічної роботи та контролю за системами протипожежного захисту управління державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області

4. Поновити ОСОБА_1 на посаді головного інспектора відділу нормативно-технічної роботи та контролю за системами протипожежного захисту управління державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з 19 жовтня 2015 року.

5. Допустити негайне виконання постанови в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді головного інспектора відділу нормативно-технічної роботи та контролю за системами протипожежного захисту управління державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту Головного управління ДСНС України у Київській області з 19 жовтня 2015 року.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий суддя І.М. Погрібніченко

Судді: І.О. Іщук

В.П. Шулежко