Справа № 757/62968/16-а
Суддя: Литвинова І. В.
Дата ухвалення: 2017-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2017 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Литвинової І. В.,

при секретарі - Бажан О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у м. Києві заяву позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали від 21.12.2016 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Голови Верховної Ради України про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.12.2016 адміністративний позов ОСОБА_1 повернуто заявникові для подання до належного суду, на підставі ч. 2 ст. 18 КАС України.

26.12.2016 до суду надійшла спільна заява позивача та його представника про роз'яснення судового рішення від 21.12.2016, в мотивування якої вказано, що є не зрозумілим, якому суду підсудна справа.

У судовому засіданні представник заявника подану заяву підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, будучи повідомленим про розгляд заяви належним чином, до суду було подано заяву про розгляд справи за відсутності представника.

За правилом частини 3 ст. 170 КАС України, суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення протягом десяти днів із повідомленням заявника (особи, яка бере участь у справі, державного виконавця, які звернулися із заявою про роз'яснення судового рішення) та осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Заслухавши обґрунтування представника заявника, вивчивши заяву та дослідивши письмові докази у справі, вважає, що підстави для задоволення заяви відсутні.

Згідно з положеннями частини 1 ст. 170 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Дана норма передбачає підстави для роз'яснення судового рішення у судовому засіданні та визначає, що таке роз'яснення, за своєю суттю, є одним із способів усунення недоліків судового рішення, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Разом з тим, підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта, є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як зазначено у п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» № 7 від 20.05.2013, за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою. Результатом розгляду заяви про роз'яснення судового рішення є постановлення судом ухвали про задоволення заяви або відмову в задоволенні заяви. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Виходячи із системного тлумачення положень вказаної статті, роз'яснено може бути судове рішення у разі, якщо без такого роз'яснення його тяжко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

В ухвалі суду від 21.12.2016, яку заявник просить роз'яснити, зазначено, що положенням ч. 2 ст. 18 КАС України передбачено, що окружним адміністративним судам підсудні адміністративні справи однією зі сторін в яких є орган державної влади, інший державний орган, орган влади Автономної Республіки Крим, обласна рада, Київська, Севастопольська міська рада, їх посадова чи службова особа, крім випадків, передбачених цим Кодексом, та крім справ щодо їх рішень, дій чи бездіяльності у справах про адміністративні проступки та справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам, якщо адміністративний позов про застосування у випадках, передбачених законом, заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), дозвільної системи у сфері господарської діяльності, якщо вони можуть бути застосовані виключно за судовим рішенням або щодо підтвердження обґрунтованості вжиття суб'єктами владних повноважень заходів реагування під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відтак з ухвали від 21.12.2016 зрозуміло до якого суду слід подати заяву з вимогою до Голови Верховної Ради України про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії.

Окрім того, положеннями Кодексу адміністративного судочинства України не встановлено обов'язку в ухвалі про повернення позову зазначати суд, до якого належить подати позовну заяву, оскільки, враховуючи принципи адміністративного судочинства окреслені статтею 7 КАС України, зокрема, диспозитивності, суддя при надходженні до його провадження позовної заяви з'ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства;

5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, суддя з'ясовує у тому числі і наявність законних підстав для розгляду позовної заяви у тому суді, до якого вона подана.

Відтак, ухвала суду від 21.12.2016 є зрозумілою, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння, а обставини, необхідні для реалізації інституту роз'яснення судового рішення відсутні, заяву слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 170 КАС України, постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» № 7 від 20.05.2013, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали від 21.12.2016 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Голови Верховної Ради України про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного адміністративного суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва.

СуддяІ. В. ЛитвиновІ. В. Литвинова