Справа № 804/5143/16
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2016-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 жовтня 2016 р. Справа № 804/5143/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н.В.
при секретарі Музика Я.І. за участю: представника позивача ОСОБА_1 представника відповідача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Дукат Плюс» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -
11серпня 2016 року Приватне підприємство «Дукат Плюс» (далі ПП «Дукат Плюс», позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби (далі Дніпропетровська митниця ДФС), в якому просить суд: визнати протиправними та скасувати:
- рішення про коригування митної вартості товарів №110100001/2016/200016/1 від 22.03.2016р.;
- рішення про коригування митної вартості товарів №110100001/2016/200017/1 від 22.03.2016р.;
- рішення про коригування митної вартості товарів №110100001/2016/200023/1 від 07.04.2016р.;
Представник позивачав судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити позов в повному обсязі.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, в поданих раніше письмових запереченнях зазначив, що враховуючи результати перевірки, виявлені невідповідності та неповнота наданих документів за переліком, сформованим відповідно до положень частини третьої статті 53 Митного Кодексу України (далі МК України), не підтвердження заявленої митної вартості за результатами проведених розрахунків з урахуванням документів, що надані позивачем, керуючись вищезазначеними положеннями законодавства, у відповідача відсутні підстави для визнання заявленої декларантом митної вартості та скасування рішення про коригування митної вартості.
Таким чином, відповідач вважає, що посадові особи Дніпропетровської митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого ПП «Дукат Плюс»товару та оформленні картки відмови діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством, а тому представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити.
Вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовна заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що до Дніпропетровської митниці звернувся позивач з метою здійснення митного оформлення товару «тайський рис». Зазначений товар надійшов на адресу Позивача на підставі зовнішньоекономічного контракту від 24.07.2015 № 2942 - RC/TH, специфікації до цього контракту від 18.12.2015 № 5 та заявлений до митного оформлення шляхом подання електронних митних декларацій (далі - ЕМД) від 15.03.2016 № 110100001/2016/205820; від 17.03.2016 №110100001/2016/206078; від 05.04.2016 №110100001/2016/207690.
Митна вартість товару заявлена Позивачем шляхом подання декларацій митної вартості форми ДМВ-1 за ціною договору (основний метод) відповідно до ст. 58 МКУ, і становить по ЕМД № 110100001/2016/205820- 0,4161 дол./кг; по ЕМД №110100001/2016/206078- 0,4031 EUR/кг; ЕМД № 110100001/2016/207690- 0,4180 EUR/кг.
Статтею 54 МКУ передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Відповідно доч.1 ст. 53 МКУ, у випадках, передбачених МКУ, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів під час проведення митного контролю і митного оформлення здійснюється органом доходів і зборів відповідно дост.54 Митного кодексу України.
Відповідно до ч.5 ст. 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:
-упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;
-письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 МКУ додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;
-здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів у разі неможливості визнання митної вартості, заявленої декларантом або уповноваженою ним особою.
Право органів доходів і зборів упевнюватися в достовірності, точності будь-якого документа, поданого до митного оформлення, передбачено також і ст.17 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди по тарифам та торгівлі 1994 року - ніщо в цій Угоді не тлумачиться як таке, що обмежує або ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданих для цілей митного оцінювання.
Відповідно до п.3.10 Порядку 631, перевірка електронної митної декларації (далі - ЕМД) та електронних документів ЕД проводиться з використанням автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) в автоматичному режимі у порядку черговості їх надходження. АСМО в автоматичному режимі пересилає ЕМД та ЕД до відповідного ПМО митного органу для отримання посадовою особою ПМО, яка згідно з функціональними обов'язками здійснює розподіл ЕМД між посадовими особами ПМО для виконання митних формальностей.
Під час виконання митних формальностей за ЕМД декларанту за допомогою АСМО надсилається інформація про: отримання органом доходів і зборів ЕМД у складі електронного повідомлення, засвідченого електронним цифровим підписом (далі по тексту - ЕЦП) декларанта; результат проведення формато-логічного контролю правильності заповнення граф ЕМД; занесення ЕМД до ЄАІС органів доходів і зборів України; реєстраційний номер, присвоєний ЕМД; прийняття ЕМД митницею для оформлення; відмову в прийнятті ЕМД до оформлення; необхідність надання додаткових документів; необхідність пред'явлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення для митного огляду; відмову в митному оформленні товарів, задекларованих за ЕМД; завершення митного оформлення товарів за ЕМД.
Як передбачено ст. 336 МКУ, однією з форм митного контролю є перевірка документів та відомостей, які надаються митницям під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.
Перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені МКУ.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.
Відповідно до ст.33 Митного кодексу України, митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віданні, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах.
Відповідно до частини 1 статті 320 Митного кодексу України, форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками за електронною митною декларацією від №110100001/2016/207690 згенеровано, в тому числі, форми митного контролю 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» - «Необхідно перевірити достовірність декларування витрат на транспортування. Сума транспортних витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях. Витребувати у декларанта заявлені у гр.44 митної декларації документи, що підтверджують транспортні витрати. По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару.
Посадовою особою Дніпропетровської митниці ДФС відповідно до п.4.1. ст. 54 Митного кодексу України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості.
За результатами такого контролю встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності, а саме:
Відповідно до п.2.2, 2.3 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом МФУ від 30.05.12 №631, для виконання відповідних митних формальностей, з урахуванням положень ст.254 МКУ, необхідно забезпечення декларантом перекладу документів (копії митної декларації країни експорту) українською мовою для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості): витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.
Згідно зовнішньоекономічного контракту від 24.07.2015 №2942-RC/TH, специфікації № 5 від 18.12.2015 до нього, ціна на товар визначається на умовахFOBBANGKOK.
Відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс - 2010) за терміном FOB, Покупець зобов'язаний за свій рахунок укласти договір перевезення товару. З урахуванням положень статті 58 Кодексу та умов поставки (FOB), визначених зовнішньоекономічним контрактом, проведено перевірку повноти включення транспортної складової до заявленої декларантом митної вартості товару.
Посилання на ввезення оцінюваних партій товару на виконання наданого до митного оформлення внутрішнього договору комісії з ТОВ „АТБ-МАРКЕТ" (№2206-15 від 22.06.2015, специфікації № 5РТИ від 18.12.2015), наявного у гр.44 ЕМД, відсутні у документах, що стосуються заявленої зовнішньоекономічної операції.
Відповідно до п.3.5 договору комісії №2206-15 від 22.06.2015, за згодою сторін комітент (ТОВ «АТБ Маркет») має право замовляти та оплачувати послуги третіх осіб, які пов'язані та необхідні для виконання комісійного доручення по вказаному договору (в т.ч. транспортно-експедиційні послуги, фрахт суден).
В судовому засіданні встановлено, що документів у підтвердження зазначеного не надано до митного оформлення оцінюваної партії товару.
У підтвердження вартості перевезення партії товару „рис пропарений", імпортованих ПП "Дукат Плюс" за зовнішньоекономічним контрактом від 24.07.2015 №2942-RC/TH, до митного оформлення декларантом надано договір перевезення від 21.07.2010 № 2107/10, укладений ТОВ „АТБ-МАРКЕТ" (Клієнт) з ТОВ „ТГЛ Україна" (Виконавець), договір перевезення від 20.02.2011 року №1693, укладений ТОВ „АТБ-МАРКЕТ" (Клієнт) з ТОВ «Градалогистик» (Виконавець).
Відповідно до наданого до митного оформлення коносаментів від 25.01.2016 №GCNLBODS1601295, від 08.02.2016 №MSCUWT758155 та від 22.02.2016 №GCNLBODS1602332безпосередніми перевізниками вказаного товару є суднохідні лінії «GLcontainerline»,«MediterraneanShippingCompanyS.A.» проте, відсутнє документальне підтвердження наявності договірних відносин з безпосереднім перевізником товару.
Разом із цим, у гр.21 МД від 05.04.2016 № 110100001/2016/207690зазначено судно «SPERO», про що також зазначено в поданому до митного контролю морському коносаменті від 29.03.2016 № В5Н1607 (переклад якого не було надано на вимогу митного органу в раніше надісланому повідомленні), але в сертифікаті походження від 26.02.2016 (згідно наданого перекладу) № ІС2016-0029695 та коносаменті від 22.02.2016 № GCNLBODS1602332 інша назва судна - «MAERSK WYOMING V.1602».
Листами експедиторів ТОВ „ТГЛ Україна" від 16.03.2016 №1603-1, ТОВ «Градалогистик» від 17.03.2016 №59 підтверджено наявність перевантаження контейнерів з одного транспортного засобу на інший, алепозивачем не надано документального підтвердження включення до митної вартості витрат, пов'язаних з перевантаженням оцінюваної партії товару, з урахуванням п.10 ст. 58 Кодексу.
З метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, у відповідності вимог п.2-3 ст. 53 МКУ (документи митного оформлення місять розбіжності та невідповідності).
Як вбачається з матеріалів справи, повідомленням № 1 декларанту запропоновано протягом 10 календарних днів додатково надати (за наявності): виписку з бухгалтерської документації; каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; переклади документів відповідно до ст.254 Кодексу.
Згідно п.6 ст.53 МКУ, декларант за власним бажанням може надати інші додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.
У відповідності до ст. 254, документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів подаються митному органу українською мовою.
З урахуванням листа декларанта від 21.03.2016 №1 щодо відсутності можливості надати додаткові документи у встановлений законодавством термін, митницею з урахуванням положень ст.255 Митного кодексу України проведено контроль правильності визначення заявленої декларантом митної вартості з урахуванням додатково наданих документів.
Відповідно до п.2.5 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом МФУ від 30.05.12 №631, правильність перекладу документів, що надаються декларантом відповідно до статті 254 Кодексу, засвідчується шляхом вчинення напису "Перекладено вірно", проставленням особистого підпису особи, яка здійснила переклад, та печатки підприємства, співробітник якого зробив переклад.
Додатково надані декларантом в рамках процедури консультації переклади документів не відповідають вимогам п.2.5 наказу 631.
Наданий в рамках процедури консультації висновок експерта ТПП 16.03.2016 №ГО-1083 ґрунтується на інформації Інтернет ресурсів www.kcrice.com, www.haroonabdulsattar.com, 3329.th.all.biz/goods, www.rice-exporters.net,www.krice.com, www.alibaba.com,www.riceauthority.com, www.thaiexporting.com,www.htaitradechina.cn/en.
Використана при підготовці вищевказаного висновку ТПП інтернет-сторінка www.alibaba.com є он-лайн платформою для бізнесу, провідним постачальником онлайнових маркетингових послуг для імпортерів та експортерів, дає можливість створювати власні профілі будь-якій компанії та реєструватися будь-якому користувачу. Останнє унеможливлює перевірку ідентифікації компанії та перевірку сфери її діяльності, перевірку цінових даних, розміщених на сайті, що не дозволяє впевнитися у достовірності заявлених даних. Інтернет - сайті www.alibaba.comзбирає та оброблює інформацію з різних галузей промисловості, тобто не є офіційноюбіржовою організацією у відповідності до ст. 53 МКУ.
Інтернет-сторінки 3329.th.all.biz/goods,www.rice-exporters.net,www.krice.com, www.thaiexporting.com,www.htaitradechina.cn/enне містять цінової інформації на заявлений до митного оформлення товар.Інтернет-сторінка www.riceauthority.com містить відомості про ціни на пакистанський рис на рівні вищому, ніж заявлений до митного оформлення оцінюваної партії товару.На інтернет ресурсі www.haroonabdulsattar.com/main.php?gelid=CMLQ8YaixesCFaTFcgodBilDrw містяться відомості про ціни на товари пакистанських виробників, що унеможливлює використання інформації вказаного сайту для підтвердження заявленого рівня вартості оцінюваного товару таїландського походження.
Судом також встановлено, що додатково надані декларантом в рамках процедури консультації переклади документів не відповідають вимогам п.2.5 наказу 631.
Однак, у вказаній декларації країни експорту відсутні відомості про заявленого імпортера товару ПП "ДУКАТ ПЛЮС".
У листі експедитора ТОВ «Градалогисти» від 04.04.2016 №0404-3 підтверджено наявність перевантаження контейнерів з одного транспортного засобу на інший, водночас не надано документального підтвердження включення витрат, пов'язаних з перевантаженням оцінюваної партії товару до митної вартості з урахуванням п.10 ст. 58 Кодексу.
У наданому від 03.02.2016 тендері №9566 в графі «Итоговая ставка» та «Цена» не зазначено валюту вартості перевезення.
Враховуючи зазначені результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за МД №110100001/2016/205820, МД№110100001/2016/206078 та МД№110100001/2016/207690 а також додатково в рамках процедури консультації, невідповідності відомостей у наданих документах, відсутність підтвердження числових значень складових митної вартості товару, що оцінюється, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно до п. 6 ст. 54, п.2. ст.58 Кодексу.
Проведена консультація з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості. Митницею проведено контроль співставлення, відповідно до положень ст.337 МКУ. Рівень заявленої декларантом митної вартості товару становить 0,4161 дол.США/кг по МД №110100001/2016/205820, 0,4031 дол.США/кгпоМД№110100001/2016/206078 та 0.4180 дол.США/КГ по МД№110100001/2016/207690.
Рівень митної вартості подібного товарів, раніше визначений митним органом, з урахуванням країни походження, найменування (сорту) товару, виробника, обсягу ввезення, у наближений до митного оформлення час за митною декларацією від 06.11.2016 №110100000/2015/226490, становить 0,4779 дол.США/кг (резервний метод визначення митної вартості).
Відповідно доп.4 ст.57 МКУ проведено консультацію з приводу обрання методу визначення митної вартості.
Відповідно до ст.59 МКУ, у разі якщо митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена згідно з положеннями ст.58 МКУ, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
Відповідно до ст.60 МКУ (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів), у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями ст.58 і ст.59 МКУ, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
У зв'язку із неможливістю застосування вказаних методів визначення митної вартості товарів, з урахуванням положень ст.59, ст.60, ст.61 МКУ, посадовою особою послідовно розглядалася можливість застосування наступного методу визначення митної вартості.
У разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена відповідно до положень статей 58-61 МКУ, їх митна вартість визначається згідно з положеннями СТ.62 МКУ на основі віднімання вартості, крім випадків, коли на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи послідовність застосування ст.62 та ст.63 МКУ може бути зворотною.
Методи на основі віднімання та додавання вартості повинні ґрунтуватися на даних, які є об'єктивними, підтверджуються документально, піддаються обчисленню та належать до вартості витрат, понесених виробником при виробництві оцінюваних товарів. Відсутність у митниці та у декларанта необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів.
У зв'язку з неможливістю застосування вказаних методів визначення митної вартості послідовно розглядалася можливість застосування резервного методу визначення митної вартості. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ). З урахуванням зазначеного, митну вартість товару, що імпортується, скориговано із застосуванням другорядного методу визначення митної вартості 2 ґ), - резервний метод визначення митної вартості (ст.64 МКУ).
Прийнято рішення про коригування митної вартості від 22.03.2016 №110100001/2016/200016/1 та №110100001/2016/200017/1,№110100001/2016/200023/1 у гр.33яких
- обґрунтовано причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
- зазначено про наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
- наведено вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
- обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
У зв'язку з незгодою з зазначеними рішеннями, за заявою декларанта, оцінювані партії товару випущено у вільний обіг під гарантійні зобов'язання відповідно до положень частини сьомої статті 55 Митного кодексу України (далі - Кодекс) за електронними митними деклараціями (далі - ЕМД) від 22.03.2016 №110100001/2016/206489, №110100001/2016/206472 та від 07.04.2016 №110100001/2016/207982, відповідно, з митною вартістю, визначеною декларантом, та забезпеченням сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю, визначеною митним органом відповідно до прийнятих Рішень про коригування митної вартості шляхом надання гарантій відповідно до розділу X Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.
Протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати органу доходів і зборів додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.
Відповідно до положень статті 56 Податкового кодексу України «Оскарження рішень контролюючих органів», днем подання скарги вважається день фактичного отримання скарги відповідним контролюючим органом, а в разі надсилання скарги поштою - дата отримання відділенням поштового зв'язку від платника податків поштового відправлення із скаргою, яка зазначена відділенням поштового зв'язку в повідомленні про вручення поштового відправлення або на конверті (п.п.56.16).
Відповідно до ст. 264 МКУ, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Таким чином, Дніпропетровська митниця ДФС під час здійснення контролю митної вартості товарів позивача та прийняття рішення про коригування заявленої позивачем, митної вартості товарів, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товари, транспортних засобів комерційного призначення діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів.
В силу частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За викладених вище обставин та відповідних доказів, суд вважає, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердженняв ході судового розгляду, а тому у задоволенні позовуПП «Дукат Плюс» до Дніпропетровської митниці ДФС про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів слід відмовити за викладених підстав.
Відповідно до статті 94 КАС України судові витрати у справі покладаються на сторону, проти якої ухвалена постанова.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 11, 69, 71, 94, 158 - 163, 167 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні позову Приватного підприємства «Дукат Плюс» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів- відмовити.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.254 КАС України та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку та строки, передбачені ст.186 КАС України.

Повний текст постанови складено 31 жовтня 2016 року.

Суддя (підпис) Постанова не набрала законної сили станом на 31.10.2016 р. Суддя З оригіналом згідно Помічник судді ОСОБА_3 ОСОБА_3 ОСОБА_4