Справа № 804/858/16
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2017-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

17 січня 2017 рокусправа № 804/858/16
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Кругового О.О.

суддів: Божко Л.А. Лукманової О.М.

за участю секретаря судового засідання: Сонник А.В.

за участю представника відповідача: Гагарського А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства завод «Павлоградхіммаш»

на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 липня 2016 року у справі №804/858/16 за позовом публічного акціонерного товариства завод «Павлоградхіммаш» до Західно-Донбаської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про скасування податкових повідомлень - рішень, -

в с т а н о в и в :

12 лютого 2016 року публічне акціонерне товариство завод «Павлоградхіммаш» звернулось до суду з адміністративним позовом, в якому просило: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення №000012 від 04 вересня 2015 року про нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов'язань та ШС за порушення вимог валютного законодавства (21081000) на суму 285 895,00 грн.,

Адміністративний позов обґрунтовано тим, що податкове повідомлення - рішення прийняте із порушенням вимог норм чинного законодавства, оскільки відповідачем невірно обраховано пеню за прострочення термінів розрахунків в сфері ЗЕД, не наведено в акті перевірки розрахунок застосованих санкцій, невірно визначено граничний термін поставки товару. Відтак, на думку позивача податкове повідомлення - рішення є незаконним та необґрунтованим та підлягає скасуванню в судовому порядку.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 липня 2016 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржувану постанову суду скасувати та прийняти нове рішення про задоволення адміністративного позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що відповідач протиправно включав до розрахунку порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД і той день, в який позивач фактично отримав виконання (товар або грошові кошти). Крім того, помилковим, на думку заявника, є твердження відповідача, що зарахування на рахунок « 2603» грошових коштів позивача отриманих ним від його контрагента 11.03.2015 р. не є «отриманням грошових коштів» до моменту їх зарахування на розрахунковий рахунок, оскільки ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» не ставить в залежність до того на який рахунок і яким чином будуть отримані грошові кошти платником.

Від представника позивача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з перебування представника позивача на стаціонарному обстеженні в лікарні, також зазначено, що документи на підтвердження викладених в клопотанні фактів будуть надані пізніше, після виписки представника позивача з лікарні.

Колегія суддів, вислухавши думку представника відповідача щодо заявленого клопотання та порадившись на місці, ухвалила - в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи - відмовити, розгляд справи здійснювати у відсутність представника позивача. Такого рішення колегія суддів дійшла з огляду на те, що в поданому клопотанні не наведено ґрунтованих обставин, що унеможливлюють участь у розгляді справи інших уповноважених представників позивача, також до клопотання не було додано документів, які б підтвердили дійсне фактичне перебування представника позивача на стаціонарному обстеженні до моменту виписки з лікарні.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечував, зазначив, що вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, у зв'язку з чим, просив суд залишити оскаржувану постанову без змін, а скаргу позивача без задоволення.

Дослідивши обставини справи та перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що що з 01.07.2015р. по 07.07.2015р., на підставі наказу №287 від 30.06.2015 та направлення від 01.07.2015 №44, відповідачем, на підставі пп.20.1.4. п.20.1 ст. 20, пп.78.1.1 п. 78.1 ст.78 Податкового кодексу України та у зв'язку з отриманими повідомленнями уповноваженого банку ДОД ПАТ „Райффайзен Банк Аваль" від 05.03.2015 №595 (вх. 11.03.2015р. №5130/10) та від 07.04.2015 №945 (вх. 10.04.2015р. №7719/10), проведена документальна позапланова виїзна перевірка ПАТ завод „Павлоградхіммаш" з питань дотримання вимог валютного законодавства під час виконання імпортних контрактів № 14ZGCH1106 від 06.11.2014 з нерезидентом Hongkong Baosteel Trade Co., Limited за період з 06.11.2014 по 25.05.2015, № 14ZGCH00901 від 01.09.2014 з нерезидентом Hongkong Baosteel Trade Co., Limited за період з 01.09.2014 по 25.05.2015, № 01/05/2014 від 16.05.2014 з нерезидентом "Stalimi" Iwona Tojanovska-Kopacz (Польща) за період з 16.05.2014 по 25.05.2015.

За результатами перевірки складено акт від 14.07.2015 року № 80/4-10-22-02-00217417 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПАТ завод „Павлоградхіммаш", код за з питань дотримання вимог валютного законодавства під час виконання імпортних контрактів № 14ZGCH1106 від 06.11.2014 з нерезидентом Hongkong Baosteel Trade Co., Limited за період з 06.11.2014 по 25.05.2015 , № 14ZGCH00901 від 21.11.2014 з нерезидентом Hongkong Baosteel Trade Co., Limited за період з 21.11.2014 по 25.05.2015 , № 01/05/2014 від 16.05.2014 з нерезидентом "Stalimi" Iwona Tojanovska-Kopacz (Польща) за період з 16.05.2014 по 25.05.2015.

Згідно висновків вказаного Акту, перевіркою ПАТ завод „Павлоградхіммаш" встановлено порушення: - вимог статті 2 Закону України від 23 вересня 1994 року №185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" із внесеними змінами та доповненнями в частині порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків по імпортних контрактах №14ZGCH00901 від 01.09.2014р. з нерезидентом Honkong Baosteel Trade Co., Limited, №14ZGCH1106 від 06.11.2014р. з нерезидентом Honkong Baosteel Trade Co., Limited, що тягне за собою нарахування пені; - вимог статті 9 Декрету Кабінету Міністрів України від 19.02.1993р. №15-93 "Про систему валютного регулювання та валютного контролю", статті 1 Указу Президента України від 18.06.1994р. №319/94 "Про невідкладні заходи щодо повернення в Україну валютних цінностей, що незаконно знаходяться за її межами", п.3 Наказу Мінфіну України від 25.12.1995р. №207 "Про затвердження форми Декларації про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України і знаходяться за її межами", а саме декларування валютних цінностей в установі НБУ станом на 01.01.2015р. не здійснено.

Не погодившись з висновками акту перевірки позивачем були подані заперечення 31.07.2015р. вх.№825/10 на акт позапланової виїзної перевірки ПАТ завод "Павлоградхіммаш" від 14.07.2015 року № 80/4-10-22-02-00217417. В ході заперечення ПАТ завод "Павлоградхіммаш" надав наступні завірені належним чином копії документів: - морський коносамент №UAOSS157; - ВМД №500060001/2015/001497; - ВМД №500060001/2015/001852; - морський коносамент №CNCP051188; - ВМД №500060001 /2015/001829; - виписку банку від 12.03.2015р.

Під час розгляду заперечення прийнято рішення щодо проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПАТ завод "Павлоградхіммаш".

З 07.08.2015 по 13.08.2015 Західно-Донбаською ОДПІ на підставі наказу №87 від 06.08.2015р., згідно з пп.20.1.4. п.20.1 ст. 20, пп.78.1.5 п. 78.1 ст.78 Податкового кодексу України та у зв'язку з отриманням заперечення від 31.07.2015р. за вхідним №825/10 до акту перевірки №80/4-10-22-02-00217417 від 14.07.2015р. з питань дотримання вимог валютного законодавства під час виконання імпортних контрактів № 14ZGCH1106 від 06.11.2014 з нерезидентом Hongkong Baosteel Trade Co., Limited за період з 06.11.2014 по 25.05.2015, № 14ZGCH00901 від 01.09.2014 з нерезидентом Hongkong Baosteel Trade Co., Limited за період з 01.09.2014 по 25.05.2015, № 01/05/2014 від 16.05.2014 з нерезидентом "Stalimi" Iwona Tojanovska-Kopacz (Польща) за період з 16.05.2014 по 25.05.2015р., проведена документальна позапланова виїзна перевірка ПАТ завод „Павлоградхіммаш" з питань викладених в запереченнях до акту перевірки.

За результатами перевірки складено акт від 20.08.2015 року №18/4-10-22-01-00217 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПАТ завод „Павлоградхіммаш", з питань викладених в запереченнях до акту перевірки, відповідно до якого висновки у акті від 14.07.2015 року № 80/4-10-22-02-00217417 залишені без змін.

04.09.2015р. відповідачем прийняте податкове повідомлення-рішення №000012 від 04.09.2015р. про нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов'язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства на суму 285895грн.

Правомірність та обґрунтованість податкового повідомлення - рішення №000012 від 04.09.2015р. про нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД є предметом спору переданого на вирішення суду.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що доведеним є факт порушення позивачем термінів розрахунків у сфері ЗЕД за що передбачена відповідальність у вигляді пені в розмірі 0.3 відсотків від суми не одержаної виручки. Суд дійшов висновку, що відповідач вірно обрахував суму штрафних санкцій та вірно встановив строк прострочки, тому підстави для скасування податкового повідомлення - рішення відсутні.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті при проведенні суб'єктами зовнішньоекономічної діяльності експортно-імпортних операцій встановлено Законом України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" №185-94/ВР.

Так, згідно зі ст. 1 зазначеного Закону, зокрема, передбачено, що виручка резидентів в іноземній валюті підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) продукції, що експортується, а в разі експорту робіт (послуг), прав інтелектуальної власності - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання послуг, експорт прав інтелектуальної власності. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Згідно ст.2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг, що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку. Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

При застосуванні розрахунків щодо імпортних операцій резидентів у формі документарного акредитиву строк, передбачений частиною першою цієї статті, діє з моменту здійснення уповноваженим банком платежу на користь нерезидента.

Строк та умови завершення імпортної операції без увезення товару на територію України визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням з Національним банком України.

Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

Постановами Правління Національного банку України від 16.11.2012 року №475, від 14.05.2013 року №163, від 14.11.2013 року №453. від 12.05.2014 року №270 "Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті", від 20.08.2014 року №515, від 20.11.2014 року №734 "Про врегулювання ситуації на валютному ринку України", від 01.12.2014 року №758, від 03.03.2015 року №160, від 03.06.2015 року №354, від 03.09.2015 року №581 "Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України" встановлено, що розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в статтях 1 та 2 Закону, повинні здійснюватись у строк, що не перевищує 90 календарних днів.

При цьому, порядок здійснення уповноваженими банками контролю за дотриманням резидентами встановлених законодавством строків розрахунків за експортними та імпортними операціями-визначено Інструкцією затвердженою постановою Правління Національного банку України від 24.03.1999 №136

Так, відповідно до пункту 1.1 Інструкції, здійсненням поставки є оформленя МД (у випадку ввезення продукції на територію України, якщо така продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або виконання нерезидентом усіх зобов'язань щодо поставки, покладених на нього за договором (в інших випадках).

Згідно з пунктом 3.3 Інструкції банк знімає з контролю операцію резидента в разі імпорту товару з увезенням його на територію України після:

отримання- інформації про цю операцію в реєстрі МД (типу ІМ-40 "Імпорт", ІМ-41 "Реімпорт", ІМ-72 "Магазин безмитної торгівлі", ІМ-75 "Відмова на користь держави", ІМ-76 "Знищення або руйнування") - якщо для митного оформлення продукції-використовується МД;

пред'явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції, - якщо для митного оформлення продукції не використовується МД;

пред'явлення резидентом документа, який згідно з умовами договору засвідчує виконання нерезидентом робіт, надання послуг, передавання прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), - в інших випадках.

Таким чином, у разі ненадходження на адресу резидента у законодавчо встановлені строки розрахунків товару за імпортною операцією виникає порушення законодавчо встановленого строку, розрахунків. У цьому випадку банк інформує податкові органи про виявлені у звітному місяці факти порушень ненадходження в законодавчо встановлені строки товарів згідно з розділом 5 (пункт 5.9) Інструкції.

Отже, для вірного вирішення даної справи по суті позовних вимог визначальним є визначення дати поставки товару, та факту, з яким слід пов'язувати таку подію.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 16.04.91 №959-ХІ «Про зовнішньоекономічну діяльність» моментом здійснення експорту (імпорту) - є момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що експортується чи імпортується, від продавця до покупця.

У відповідності до ч. 1 ст. 10 МК України межі митної території України є митним кордоном України. Митний кордон України збігається з державним кордоном України, крім меж штучних островів, установок і споруд, створених у виключній (морській) економічній зоні України, на які поширюється виключна юрисдикція України. Межі території зазначених островів, установок і споруд становлять митний кордон України.

У відповідності до ч. 4 ст. 4 МК України ввезення товарів, транспортних засобів на митну територію України, вивезення товарів, транспортних засобів за межі митної території України - сукупність дій, пов'язаних із переміщенням товарів, транспортних засобів через митний кордон України у будь-який спосіб у відповідному напрямку.

Таким чином, ввезення в Україну товару, що підлягає митному оформленню службовими особами митниці з метою забезпечення митного контролю та для застосування засобів державного регулювання ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через територію України, неможливо без його фактичного переміщення через митний кордон України. Тобто, поняття «перетину товаром митного кордону України» збігається із «переміщенням товару через митний кордон України - ввезенням товару в Україну», підставою для якого в режимі імпорту є наявність на товар товаросупровідного документу, на якому проставляється відбиток штампу «під митним контролем» з відповідною датою та який підтверджує факт та дату перетину товаром митного кордону.

При цьому, «перетин товаром митного кордону України», який засвідчується відбитком штампу «під митним контролем» з відповідною датою, не можна ототожнювати з «пропуском товарів через митний кордон України», який здійснюється виключно після завершення митного оформлення в тому обсязі, який відповідає меті його переміщення через митний кордон України і який підтверджується оформленою ВМД.

З огляду на викладене, імпортний товар вважається таким, що ввезений на митну територію України з моменту перетину митного (державного) кордону України, а не з моменту завершення оформлення ВМД.

Відповідно до ст. 4 Закону України №185/94-ВР, порушення резидентами термінів, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми не одержаної виручки (митної вартості недопоставлено!' продукції) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості.

Згідно акта перевірки від 14.07.2015 року № 80/4-10-22-02-00217417 (що також знайшло своє підтвердження у акті від 20.08.2015 року №18/4-10-22-01-00217 за результатами розгляду заперечень), між ПАТ завод "Павлоградхіммаш" та нерезидентом - компанією "Honkong Baosteel Trade Co., Limited" було укладено імпортний контракт від 01.09.2014 № 14ZGCH00901 про купівлю металопродукції, на виконання умов якого позивачем було здійснено передоплату на суму 352959,3 дол. США, що засвідчено платіжними документами від 30.09.2014 на суму 34837,98 дол. США, від 08.10.2014 на суму 33322,51 дол. США, від 13.10.2014 на суму 130000 дол. США та від 21.11.2014 на суму 154798,77 дол. США.

Відомості про порядок здійснення фінансово-господарських операцій в рамках цього контракту наведено у додатку 1 до акту перевірки, копія якого наявна в матеріалах справи, в якому окрім іншого зазначено: граничний термін надходження товару; тип та номер ВМД; сумарна фактурна вартість, грн.; курс валюти; фактурна вартість у валюті.

Відповідно до ст. 2 Закону №185 з урахуванням п.1 Постанов Правління Національного Банку України від 01.12.2014 №758, від 20.08.2014 №515 та від 20.11.2014 №734, граничний термін надходження товару становив 29.12.2014, 06.01.2015, 11.01.2015 та 19.02.2015 відповідно.

На морському коносаменті №UAOSS157 міститься штамп ПМК (під митним контролем) Південної митниці із зазначенням дати 08.01.2015 року, що свідчить про прибуття товару на територію України 08.01.2015 року. Аналогічно на коносаменті №CNCP051188 міститься штамп ПМК (під митним контролем) Південної митниці із зазначенням дати 14.01.2015 року.

Отже, строком імпорту товару по контракту №14ZGCH00901 від 01.09.2014р., є дата:

-08.01.2015року дата перетину кордону України при наявності оформленої ВМД №500060001/2015/001497, ВМД №500060001/2015/001852 у митному режимі імпорту.

-14.01.2015 року - дата перетину кордону України при наявності оформленої ВМД №500060001/2015/001829 у митному режимі імпорту.

Отже, в порушення вимог статті 2 Закону №185/94-ВР, за умовами імпортного контракту №14ZGCH00901 від 01.09.2014р. з нерезидентом Honkong Baosteel Trade Co., Limited, товар від нерезидента надійшов на суму 660534,9 дол. США, що засвідчено вантажно-митними деклараціями типу ІМ-40 які зазначені в додатку до акту перевірки, з порушенням встановлених термінів: по сумі 34837,98 дол. США на 10 днів, по сумі 33322,51 дол. США на 2 дні, по сумі 130000,00 дол. США на 3 дні.

Також встановлені обставини справи свідчать, що між ПАТ завод "Павлоградхіммаш" та нерезидентом - компанією "Honkong Baosteel Trade Co., Limited" було укладено імпортний контракт від 06.11.2014 №14ZGCH1106 про купівлю металопродукції, на виконання умов якого позивачем було здійснено передоплату на загальну суму 106250дол. США, що засвідчено платіжним документом від 07.11.2014.

У зв'язку з неможливістю виконання умов контракту від 06.11.2014 №14ZGCH1106 було укладено договір переуступки прав №2702С від 02.02.2015 між компанією "Honkong Baosteel Trade Co., Limited", ПАТ завод "Павлоградхіммаш" та компанією "Worldwide Business-Link Ltd".

Відповідно до п.3.5 Інструкції, у разі повернення резиденту коштів, що були перераховані на адресу нерезидента за імпортним договором у зв'язку з тим, що взаємні зобов'язання за цим договором частково або повністю не виконані, резидент самостійно передає банку, який за дорученням резидента здійснив платіж на користь нерезидента, копії документів, які однозначно підтверджують повернення коштів (за умови, що кошти повернуто на рахунок резидента в іншому банку). Відповідальність за порушення цієї умови покладається на резидента.

В порушення вимог Закону, за умовами імпортного контракту від 06.11.2014 №14ZGCH1106, нерезидентом - компанією "Worldwide Business-Link Ltd" були повернуті кошти в сумі 106250,0 дол. США, які 13.03.2015 зараховано на поточний рахунок з порушенням встановлених термінів на 36 днів.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, висновку, що повернення коштів від нерезидента за вказаними контрактами відбулось несвоєчасно та з порушенням законодавчо встановлених термінів, а саме: за контрактом №14ZGCH00901 від 01.09.2014р. по сумі 34837,98 дол. США на 10 днів, по сумі 33322,51 дол. США на 2 дні, по сумі 130000,00 дол. США на 3 дні, за контрактом від 06.11.2014 №14ZGCH1106 в сумі 106250,0 дол. США на 36 днів.

Щодо доводів позивача про те, що фактично кошти на рахунок, який належить позивачу надійшли 11 березня 2015 року, однак відповідачем протиправно було нараховано пеню за порушення строків розрахунків в сфері ЗЕД за 12.03.2015 року, 13.03.2015 року - по день зарахування коштів на розрахунковий рахунок ПАТ «Павлоградхіммаш» суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи під час перевірки податковим органом встановлено, що за контрактом від 06.11.2014 №14ZGCH1106 12.03.2015 року на розподільчий рахунок «303 ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» надійшли кошти у сумі 106234.00 дол. США (2289760.06 грн. по курсу НБУ).

13.03.2015 року 25% від суми надходжень в іноземній валюті 26558.50 дол. США (572440.02 грн. по курсу НБУ) з розподільчого рахунку було списано та зараховано на поточний валютний рахунок ПАТ завод «Павлоградхіммаш» в ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» та 75% від суми надходжень 79675.50 дол. США (1717320.07 грн. по курсу НБУ) було списано для здійснення обов'язкового продажу на між банковому валютному ринку України на виконання п. 2 Постанови від 03.03.2015 року №160 «Про врегулювання ситуації на валютному ринку України». Гривневий еквівалент проданої валюти (за вирахуванням комісійної винагороди банку в сумі 1711305.93 грн. (біржовий курс продажу - 21.50 гр./дол. США) зараховано на розрахунковий рахунок ПАТ завод «Павлоградхіммаш» в ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» 13.03.3015 року.

Згідно з банківськими нормативними актами (Планом рахунків бухгалтерського обліку банків України та Інструкцією про його застосування, що затверджені постановою Правління НБУ від 17.06.04 р. № 280, далі - Інструкція № 280), операції з клієнтами - суб'єктами господарювання (юрособами і фізособами-підприємцями), органами державної влади і самоврядування, а також звичайними фізособами - зокрема за розрахунками, наданими кредитами і залученими депозитами - відображаються на балансових банківських рахунках класу 2 «Операції з клієнтами» (п. 11 Інструкції № 280).

При цьому банк веде мультивалютний облік операцій, тобто облік операцій в інвалюті ведеться на тих самих рахунках, що й у гривнях (п. 6 Інструкції № 280). Залишки й рух коштів клієнтів на поточних рахунках (у т. ч. інвалютних або мультивалютних) обліковується на балансовому рахунку IV порядку класу 2 рахунків «Кошти на вимогу суб'єктів господарювання» (2600).

Розподільчий рахунок належить до цього ж класу рахунків банку. Він є балансовим банківським рахунком IV порядку рахунків класу 2 «Розподільні рахунки суб'єктів господарювання» (2603). Цей рахунок відкривається персонально кожному клієнтові та застосовується для обліку коштів, що підлягають розподілу або додатковому контролю (див. п. 2 попереднього розділу), у тому числі в інвалюті, призначеній для обов'язкового продажу.

Режим роботи рахунка для клієнта банку обмежений: про зарахування інвалюти та її списання з такого рахунка він дізнається з відповідних виписок банку, при цьому самостійно розпоряджатися грошима не може. Розподільчий рахунок є транзитним: він використовується банком для обліку платежів на якийсь час до перерахування їх за призначенням згідно з нормативно-правовими актами або договорами (п. 4 Інструкції № 280).

В свою чергу, Банк знімає операцію резидента з валютного контролю після зарахування виручки за цією операцією на поточний рахунок резидента (п. 2.3 Інструкції, затвердженої постановою Правління НБУ від 24.03.99 р. № 136).

Отже, розподільчий рахунок це рахунок, який використовується для обліку коштів, які підлягають розподілу, даний рахунок виконує технічну розподільчу функцію, а факт надходження коштів на розподільчий рахунок не призводить до фактичної можливості розпорядження даними коштами резидентом. Відтак, надходження коштів на розподільчий рахунок не є датою повернення коштів резидентові, натомість, з датою повернення коштів резиденту слід пов'язувати надходження валютних коштів та їх гривневого еквівалента на поточний рахунок резидента.

Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає, що податковим органом було вірно враховано в строк порушення термінів розрахунків в сфері ЗЕД 11.03.2015 року, 12.03.2015 року та 13.03.2015 року.

З огляду на викладене, суд апляційної інстанції приходить до висновку, що постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 липня 2016 року є законною та обгрунтованою, прийнятою у відповідності до норм матеріального та процесуального права, доводи позивача не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для зміни або скасування постанови - відсутні.

Керуючись ч. 3 ст. 160, ст.195, ст.196, п.1 ч.1 ст.198, ст.200, ст.205, ст.206 КАС України суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства завод «Павлоградхіммаш» - залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 липня 2016 року у справі №804/858/16 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів відповідно до ст.. 212 КАС України.

Головуючий: О.О. Круговий

Суддя: Л.А. Божко

Суддя: О.М. Лукманова