Справа № 500/6519/16-а
Суддя: Присакар О. Я.
Дата ухвалення: 2017-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 500/6519/16-а
Провадження № 2-а/500/40/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2017 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Присакар О.Я.,

при секретарі - Сирбу Г.В.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізмаїлі адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду із адміністративним позовом до Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови № 827 від 09 грудня 2016 року, складеної Департаментом державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн., мотивуючи тим, що оскаржувана постанова виносилась на підставі протоколу, який був складений на підставі акту позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.11.16 p. З акту перевірки вбачається, що ця перевірка проводилась у відповідності зі статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою КМ України № 553 від 23.05.2011 року.Відповідно до п. 1 Порядку, останній визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у галузі містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.При цьому, оскаржуваною постановою відповідач штрафує ОСОБА_2 за неподання повідомлення про початок будівельних робіт.З аналізу норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме, ст. 34 зазначеного закону, можна зробити висновок, що розпочинати будівельні роботи - щодо об'єктів будівництва, які належать до IV і V категорій складності можливо лише після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт.Якщо б будівельний об'єкт позивача належав би до об'єктів будівництва IV або V категорій складності, то його б оштрафували б за відсутність дозволу ч. 9 (IV категорія) або ч. 10 (V категорія) ст. 96 КУпАП.Але його оштрафували саме за неподання повідомлення (ч. 5 ст. 96 КУпАП), а не за відсутність дозволу. Відповідно належний йому об'єкт не відноситься до об'єктів будівництва IV або V категорій складності.Таким чином, здійснюючи позапланову перевірку об'єкту архітектури, який не належить до IV або V категорії складності згідно з Порядком здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, яким врегульовано порядок здійснення перевірки об'єктів лише IV і V категорії складності, взагалі за умови відсутності встановленого Кабінетом Міністрів України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю об'єктів будівництва інших категорій складності, відповідач вийшов за межі повноважень, передбачених чинним законодавством України, чим порушив положення ч. 2 ст.19 Конституції України.За таких обставин, перевірка від 29 листопада 2016 року, проведена головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_3 відносно позивача з порушенням вимог ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та її результати, а як наслідок, й прийняті документи, які складені й отримані за її результатами, в силі ст. 70 КАС України взагалі не можуть прийматись до уваги, так як ці результати є доказами, одержаними з порушенням Закону.Виходячи з наведеного, відповідач, під час складання постанови про адміністративне правопорушення, діяв з перевищенням наданих йому повноважень, чим порушив принцип використання повноваження з метою, із якою це повноваження надано, який закріплено у підпункті 2 частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.Дійсно ОСОБА_2 не робилось повідомлення про початок виконання робіт. Однак, така ситуація склалась не з його вини.Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» будівельні роботи можуть бути розпочаті на підставі повідомлення про початок робіт, однак, це положення розповсюджується на об'єкти, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту.Таким чином, подання повідомлення про початок робіт, самого по собі, без наявності будівельного паспорту неможливо.Для розробки будівельного паспорту необхідна ціла низка документів, один з яких, це засвідчена в установленому порядку згода співвласників житлового будинку на забудову.ОСОБА_2 є власником лише 1/2 частини будинку, тому для того, щоб звернутись за розробкою будівельного паспорту йому необхідний дозвіл співвласника.Власницею іншої 1/2 частини будівлі є ОСОБА_4. В усному порядку ОСОБА_2 узгоджував з нею реконструкцію та вона обіцяла підписати необхідні документи. Однак, потім передумала, та відмовляє в наданні дозволу на реконструкцію.У зв'язку з цим, ОСОБА_2 був змушений звернутись до Ізмаїльського міськрайонного суду із позовом про виділ своєї частки в окремий об'єкт нерухомості. На сьогоднішній час, в провадженні судді Грубіян Л.І. знаходиться зазначена справа (справа № 500/4292/16-ц).Таким чином, ОСОБА_2 вчиняються всі необхідні активні дії щодо оформлення належним чином повідомлення про проведення будівельних робіт. Однак, на сьогоднішній день, оформлення неможливо з незалежних від нього причин. Крім цього, протокол про адміністративне правопорушення від 29.11.2016 року складався за відсутності позивача, він був вручений представнику позивача - 30.11.2016 року, тобто позивач не зміг надати свої пояснення і зауваження щодо змісту протоколу.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та наполягає на їх задоволенні.

В судове засідання представник Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області не з'явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про отримання 26.12.2016 року повістки про виклик, про причини неявки не повідомив.

Вислухавши пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу частки житлового будинку, засвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області ОСОБА_5 від 25.10.2013 року, ОСОБА_2 є власником1/2 частки житлового будинку з надвірними спорудами в АДРЕСА_1.

Головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_3 відносно ОСОБА_2 було складено протокол про адміністративне правопорушення, дата складання протоколу зазначена - 29.11.2016 року, за ч. 5 ст. 96 КУпАП, з якого вбачається, що ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1, самовільно, без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, виконав будівельні роботи з реконструкції 1/2 частини житлового будинку літ. «А» (зміна геометричних розмірів), що є порушенням ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_3 було складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.11.2016 року , який був отриманий представником позивача - 30.11.20916 року.

Також головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_3 було складено Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.11.2016 року.

09.12.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_3 прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення № 827 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн.

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідальність за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні визначена частиною п'ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 256 названого Кодексу у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, серед іншого, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

За змістом наведених норм Кодексу України про адміністративні правопорушення, протокол про вчинення особою адміністративного правопорушення складається виключно в присутності цієї особи.

Проте, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 29.11.2016 року він складався за відсутності ОСОБА_2, в протоколі відсутні пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, тобто порушено право позивача подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, а також не роз'яснено йому права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу.

З протоколу про адміністративне правопорушення від 29.11.2016 року, Акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.11.2016 року, постанови по справі про адміністративне правопорушення № 827 від 09.12.2016 року вбачається, що перевірка проводилась за адресою: АДРЕСА_1, а проживає позивач по АДРЕСА_2.

В судовому засіданні представник позивача пояснив, що протокол про адміністративне правопорушення від 29.11.2016 року складався за відсутності позивача, він був вручений представнику позивача - 30.11.2016 року.

Відповідачем не було надано належних та допустимих доказів присутності позивача під час складання протоку або відмови позивача від підписання та отримання протоколу.

Таким чином, відповідачем допущено суттєві порушення положень КУпАП під час притягнення позивача до адміністративної відповідальності, що позбавило його можливості надати пояснення про факт правопорушення, а також пояснення і зауваження щодо змісту протоколу.

Аналогічну за змістом правову позицію викладено в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 28.01.2016 року (справа № 814/2424/14, головуючого- Зайця В.С., № рішення 55469236).

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення повинен містити час вчинення правопорушення, що впливає на законодавство, яке підлягає застосуванню для вирішення спірних правовідносин.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 29.11.2016 року, на підставі якого виносилася постанова, не вказаний час коли було вчинене адміністративне правопорушення.

В постанові по справі про адміністративне правопорушення № 827 від 09.12.2016 року в графі «Чим порушив» із зазначенням абзаців, пунктів, частин, статей, розділів, глав нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів і правил, проектних рішень тощо, які порушено» зазначено, що позивач порушив ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частина 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) складається з трьох пунктів, що визначають умови для отримання Замовником права виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

В постанові по справі про адміністративне правопорушення № 827 від 09.12.2016 року не конкретизовано, який саме пункт частини 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» було порушено ОСОБА_2, що позбавляє суд можливості вирішити питання чи вірно були кваліфіковані дії ОСОБА_2 під час його притягнення до адміністративної відповідальності.

В судовому засіданні було встановлено, що 09.12.2016 року в м. Одеса головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_3 була розглянута адміністративна справа відносно ОСОБА_2 за його відсутності, про що зазначено в постанові № 827 від 09.12.2016 року.

Відповідно до п. 3 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

В порушення вимог ст. 278 КУпАП головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_3 не було з'ясовано чи був сповіщений позивач належним чином про розгляд адміністративної справи та була винесена постанова № 827 від 09.12.2016 року.

У справі «Стрижак проти України» Європейський суд з прав людини у рішенні від 8 листопада 2005 року констатував наявність у заявника права надавати свої аргументи під час публічного слухання справи, недотримання якого було кваліфіковано як порушення пункту 1 статті 6 Конвенції з огляду на відмову повідомити заявника про дату та час слухання у цій справі.

Європейський суд з прав людини у справі «Коробов проти України» (рішення від 21 липня 2011 року, яке набуло статусу остаточного 21 жовтня 2011 року) встановив, що при розгляді справи «Коробова проти України» в судах першої, апеляційної та касаційної інстанції було допущено порушення ст. 3, п. 1 ст. 6 Конвенції, зокрема, й через те, що суд апеляційної інстанції розглянув подану апеляцію на постанову місцевого суду без його участі та таким чином обмежив його право бути присутнім під час розгляду справи.

Також рішенням Європейського суду з прав людини по справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року, яке набуло статусу остаточного від 11 квітня 2011 року, констатовано порушення п. 1 ст. 6 Конвенції. При цьому Європейський суд у своєму рішенні в пунктах 25 і 26 наголосив про те, що принцип процесуальної рівності сторін, один із елементів більш широкої концепції справедливого судового розгляду, вимагає, щоб кожній стороні надавалась розумна можливість представляти свою позицію за таких обставин, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище по відношенню до протилежної сторони.

Наведені положення Конвенції та практика Європейського суду, що відповідно до ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються при розгляді справ як джерело права.

Таким чином, відповідачем було суттєво порушено процесуальний порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, щодо права позивача бути присутнім під час розгляду її справи, надавати пояснення, докази, користуватися юридичною допомогою захисника.

Враховуючи саме вищезазначені порушення, а не інші порушення на яки посилався позивач в позовній заяві, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимогиОСОБА_2, визнати протиправною та скасувати постанову № 827 від 09 грудня 2016 року, складеною Департаментом державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн., закрити провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 245, 251, 256, 280, 283, 289 КУпАП, ст.ст. 6, 9-11, 159-163, 171-2 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_2 - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 827 від 09 грудня 2016 року, складеною Департаментом державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн., закрити провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя: О.Я.Присакар