Справа № 823/1833/16
Суддя: Кузьмишина О.М.
Дата ухвалення: 2017-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 823/1833/16 Головуючий у 1-й інстанції: Тимошенко В.П. Суддя-доповідач: Кузьмишина О.М.
У Х В А Л А

Іменем України

18 січня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Кузьмишиної О.М.,

Суддів: Глущенко Я.Б.,

Шелест С.Б.,

за участю секретаря судового засідання Понсе Кашоіди О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2016 року у справі за адміністративним позовом Заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації до Приватного підприємства «Екоенерго Плюс», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державної екологічної інспекції України в Черкаській області про анулювання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, -

В С Т А Н О В И В :

29 листопада 2016 року до суду з позовною заявою звернувся заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації, в якій просить анулювати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами №-1, виданий Приватному підприємству «Екоенерго Плюс» 17.08.2015 року Департаментом управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації на викиди забруднюючих речовин в атмосферу із строком дії до 18.08.2025 року.

14 грудня 2016 року представником відповідача до суду подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв'язку з поданням позовної заяви від імені позивача особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2016 року адміністративний позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, заступник прокурора Черкаської області подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції та постановити нову про направлення справи до суду першої інстанції для продовження строку.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, заступник прокурора Черкаської області звернувся до суду з позовом, в якому просить анулювати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами №-1, виданий приватному підприємству «Екоенерго Плюс» 17.08.2015 року Департаментом управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації на викиди забруднюючих речовин в атмосферу із строком дії до 18.08.2025 року.

Обґрунтовуючи наявність підстав для звернення суду заступник прокурора м. Черкаси послався на відсутність коштів на сплату судового збору у органу державної влади, до компетенції якого віднесені до адміністративного повноваження на представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави. Крім того, зазначив що згідно з розпорядженням Черкаської обласної державної адміністрації від 02.11.2015 року №553 «Про структуру обласної державної адміністрації» в редакції розпорядження від 02.12.2015 року №612 «Про внесення змін до розпорядження обласної державної адміністрації від 02.11.2015 року №553» Департамент екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації перейменовано на Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації та скорочено штатну чисельність працівників Управління. З метою забезпечення виконання основних функціональних завдань, покладених на Управління, до штатного розпису включено лише профільних спеціалістів з відповідною освітою та досвідом роботи, юридична служба та працівники, які здійснюють правове обслуговування до структури Управління не вводились, що унеможливлює звернення до суду Управління самостійно.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів виходить з наступного.

Представництво прокуратурою України інтересів держави в суді є одним із видів представництва в суді, однак відрізняється від інших видів представництва рядом специфічних ознак: складом представників та колом суб`єктів, інтереси яких вони представляють, обсягом повноважень, формами їх реалізації.

Фактично позивачем у справах, порушених за позовною заявою прокурора в інтересах держави є орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, тобто орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави.

У відповідності до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

В своїй апеляційній скарзі заступник прокурора Черкаської області зазначив, що «інтереси держави» є оціночним поняттям.

Однак, колегія суддів наголошує, що апелянтом не взято до уваги зазначене судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі визначення поняття «інтереси держави» надане Конституційним Судом України в рішенні від 08.04.1999 року № 3-рп/99.

Так, Конституційний Суд України встановив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави в свою чергу відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо. При цьому у резолютивній частині рішення Конституційного Суду України зазначено, що прокурори та їх заступники подають до суду позови саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ, організацій незалежно від їх підпорядкування і форм власності.

Крім того у відповідності до ч.2 ст.60 КАС України з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру». Невиконання прокурором вимог щодо надання адміністративному суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 108 цього Кодексу.

Таким чином, суд першої інстанції на стадії відкриття провадження у справі мав встановити наявність підстав для здійснення такого представництва заступником прокурора Черкаської області.

Колегія суддів, вивчивши матеріали справи, встановила невиконання заступником прокурора Черкаської області вимог щодо надання адміністративному суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації в Черкаському окружному адміністративному суді.

Таким чином, Київський апеляційний адміністративний суд вважає за необхідне, для повного захисту прав та інтересів позивача, скасувати ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2016 року.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 204, 205, 206 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області задовольнити частково.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2016 року скасувати, справу №823/1833/16 направити до Черкаського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: О.М. Кузьмишина

Судді: Я.Б.Глущенко

С.Б.Шелест

(Повний текст ухвали складений 19 січня 2017 року).

Головуючий суддя Кузьмишина О.М.

Судді: Шелест С.Б.

Глущенко Я.Б.