Справа № 826/11277/16
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2016-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

29 грудня 2016 року 09:30 справа №826/11277/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., за участю секретаря Калужського Д.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Вторметекспорт"
доДержавної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління ДФС у місті Києві
проскасування податкових повідомлень-рішень

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Вторметекспорт" (далі по тексту - позивач, ТОВ "Вторметекспорт") звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління ДФС у місті Києві (далі по тексту - відповідач, ДПІ у Шевченківському районі), в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 20 листопада 2015 року № та №.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2016 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/11277/16, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні 05 вересня 2016 представник позивача позовні вимоги підтримав, представник відповідача проти задоволення позову заперечив; на підставі частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України суд ухвалив здійснити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до податкового повідомлення-рішення ДПІ у Шевченківському районі від 20 листопада 2016 року №009872204 згідно з підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України та статті 4 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", за порушення статті 1 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" ТОВ "Вторметекспорт" нараховано суму грошового зобов'язання за платежем "Пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД" у розмірі 4 958 042,02 грн.

Відповідно до податкового повідомлення-рішення ДПІ у Шевченківському районі від 20 листопада 2016 року №009862204 згідно з підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України та пункту 2 статті 16 Декрету Кабінету Міністрів України "Про систему валютного регулювання і валютного контролю", за порушення пункту 1 статті 9 Декрету Кабінету Міністрів України "Про систему валютного регулювання і валютного контролю" ТОВ "Вторметекспорт" нараховано суму грошового зобов'язання за платежем "Штрафні санкції за порушення грошового зобов'язання" у розмірі 170,00 грн.

Зазначені податкові повідомлення-рішення прийняті на підставі акта від 20 листопада 2015 року №540/26-59-22-04/30127924 "Про результати позапланової виїзної перевірки ТОВ "Вторметекспорт", () з питань дотримання вимог податкового, валютного законодавства України при розрахунках за зовнішньоекономічним експортним контрактом від 29 травня 2015 року №С29-05/2015-VME з компанією "Black Sea Commodities Limited" (Об'єднані Арабські Емірати) згідно листів ПАТ "АКБ "Південний" від 02 жовтня 2015 року №17-46615 та ПАТ "Банк Восток" від 09 жовтня 2015 року №07/4692".

У висновку акта перевірки встановлено порушення ТОВ "Вторметекспорт" статті 1 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", а саме несвоєчасне надходження на рахунок ТОВ "Вторметекспорт" валютної виручки у розмірі 5 388 864,53 доларів США (екв. 115 003 106,68 грн.) за контрактом від 29 травня 2015 року №С29-05/2015-VME з компанією "Black Sea Commodities Limited" (Об'єднані Арабські Емірати).

Також перевіркою встановлено порушення ТОВ "Вторметекспорт" пункту 1 статті 9 Декрету Кабінету Міністрів України "Про систему валютного регулювання і валютного контролю", а саме порушення резидентами строків декларування валютних цінностей та іншого майна, що тягне за собою накладення штрафу у розмірі 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Позивач не погоджується висновками акта перевірки та прийнятими на їх підставі податковими повідомленнями-рішеннями, мотивуючи позовні вимоги тим, що перевищення строків, передбачених статтею 2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", відбулося не з вини позивача, а внаслідок дії форс-мажорних обставин, а тому перебіг встановлених зазначених цією статтею строків повинен бути зупинений на весь період форс-мажорних обставин та поновлений із дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Відповідач у письмовому запереченні проти позову повністю підтримав висновки актів перевірки.

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи зі змісту пред'явлених позовних вимог, звертає увагу на наступне.

Матеріали справи підтверджують, що 29 травня 2015 року між позивачем (продавець) та компанією "Black Sea Commodities Limited" (Об'єднані Арабські Емірати) (покупець) укладено зовнішньоекономічний експортний контракт №С29-05/2015-VME (далі по тексту - контракт) на поставку кукурудзи 3 класу, українського виробництва, врожаю 2014 року.

Відповідно до пункту 1 контракту продавець продає, а покупець приймає та оплачує кукурудзу 3 класу, українського походження, врожаю 2014 року. Пунктом 3.1 контракту передбачено, що поставка здійснюється на умовах СРТ Одеський морський торговий порт, Україна.

Пунктом 6.2 розділу 6 контракту передбачено, що оплата здійснюється наступним чином: 100% від вартості відвантаженого товару протягом 3 банківських днів після надання комерційного рахунку-фактури продавця та довідки терміналу про кількість прийнятого товару.

Додатковою угодою від 15 червня 2015 року до вказаного контракту сторони визначили, що не несуть відповідальність за невиконання своїх договірних зобов'язань в цілому або частково, якщо таке невиконання є наслідком форс-мажорних обставин.

Пунктом 8.4 контракту передбачено, що форс-мажорні обставини означають обставини, викликані з причини надзвичайного характеру, які не можуть бути передбачені й відвернені сторонами (пожежа, повінь, землетрус, льодова обстановка або інші природні явища, а також війни, блокади, страйки, громадянське безладдя, перебої чи збої в роботі систем банку, будь-які інші стихійні лиха, якщо такі обставини не дозволяють виконання договірних зобов'язань). Відповідно до пункту 8.5 контракту, належним підтвердженням форс-мажорних обставин є свідоцтво про форс-мажорні обставини, довідка, висновок або будь-який інший документ торговельно-промислової палати або іншого компетентного органу країн сторін, або іншої країни.

Суд встановив, що ТОВ "Вторметекспорт" поставлено компанії "Black Sea Commodities Limited" (Об'єднані Арабські Емірати) товар згідно вантажно-митних декларацій від 18 червня 2015 року №500060703/2015/004736 на суму 5 546 884,00 доларів США та від 01 липня 2015року №500060703/2015/005150 на суму 146 827,10 доларів США.

Однак, нерезидентом в порушення умов контракту не здійснено розрахунків за поставлений товар, що визнається сторонами.

Відповідно до приписів частини першої статті 1 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" виручка резидентів у іноземній валюті підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) продукції, що експортується, а в разі експорту робіт (послуг), прав інтелектуальної власності - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання послуг, експорт прав інтелектуальної власності. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Згідно з частиною третьою статті 1 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

Пунктом 1 постанови Правління Національного банку України "Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України" від 03 березня 2015року №160, розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в статтях 1 та 2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", здійснюються у строк, що не перевищує 90 календарних днів.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" порушення резидентами строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

За таких підстав нарахування позивачу пені за порушення розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності могло б бути правомірним, разом з тим, як передбачає частина шоста статті 6 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" якщо перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону, обумовлено виникненням форс-мажорних обставин, перебіг зазначених строків зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Частина сьома статті 6 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" визначає, що підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

В матеріалах справи містяться докази звернення позивача до компанії "Black Sea Commodities Limited" з листами та претензіями щодо порушення строків оплати.

Однак, компанія-нерезидент повідомила про неможливість вчасного здійснення розрахунків через форс-мажорні обставини, а саме: в обслуговуючому банку компанії -Banque Cantonale Vaudoise, протягом 50 днів, з 01 вересня 2015 року по 20 жовтня 2015 року, було технічно обмежене перерахування грошових коштів, у зв'язку з встановленням та тестуванням платіжної системи Cross-Border Interbank Payment System, що не дозволило здійснити вчасні розрахунки з позивачем.

26 травня 2016 року позивач звернувся до Торгово-промислової палати України для отримання відповідного висновку для підтвердження існування обставин непереборної сили, що були присутні під час правовідносин з компанією "Black Sea Commodities Limited".

За результатами розгляду звернення позивача Торгова-промислова палата України 30 травня 2016 року видала висновок №3973/21.0-8 щодо унеможливлення виконання зобов'язання за контрактом від 29 травня 2015 року №С29-05/2015-VME, спричиненого впливом дії форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили).

У вказаному висновку Торгова-промислова палата України встановила наступне:

- унеможливлення виконання зобов'язань, передбачених умовами контракту №С 29-05/2015-VME, укладеного 29 травня 2015 року між ТОВ "Вторметекспорт" (продавець) та компанією "Black Sea Commodities Limited" (Об'єднані Арабські Емірати) (покупець), спричинено дією форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), а саме: перебої і збої в роботі систем обслуговуючого банку Banque Cantonale Vaudoise компанії "Black Sea Commodities Limited" (Об'єднані Арабські Емірати) в період з 01 вересня 2015 року по 20 жовтня 2015 року;

- ці форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) є надзвичайними, непередбаченими і мають неминучий характер, їх дії не можна уникнути за звичайних обставин при всій обачливості зобов'язальної сторони, якою є компанія "Black Sea Commodities Limited", вони об'єктивно впливають на її зобов'язання та унеможливлюють його виконання;

- такі форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) за вищезазначеним контрактом №С 29-05/2015- VME, укладеним 29 травня 2015 року, окреслюють право сторін на звільнення від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов'язань;

- унеможливлення виконання обов'язків резидента України, яким за цим висновком є ТОВ "Вторметекспорт", щодо забезпечення зарахування на його валютні рахунки уповноважених банків виручки в іноземній валюті не пізніше 90 календарних днів, має прямий причинно-наслідковий зв'язок із унеможливленням виконання зобов'язань за контрактом №С 29-05/2015-VME, укладеного 29 травня 2015 року між ТОВ "Вторметекспорт" (продавець) та компанією "Black Sea Commodities Limited" (Об'єднані Арабські Емірати);

- внаслідок впливу дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) ТОВ "Вторметекспорт" порушило строк повернення коштів в іноземній валюті в Україну відповідно до вантажно-митних декларацій від 18 червня 2015 року №500060703/2015/004736 та від 01 липня 2015 року №500060703/2015/005150, в період з 16 вересня 2015 року по 16 жовтня 2015 року.

Отже, висновком Торгово-промислової палати України встановлено дію форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період з 01 вересня 2015 пору по 20 жовтня 2015 року, пов'язаних з неможливістю дотримання граничного терміну надходження валютної виручки від компанії "Black Sea Commodities Limited" (Об'єднані Арабські Емірати) за контрактом від 29 травня 2015 року №С29-05/2015-VME.

Як вбачається зі складеного відповідачем розрахунку пені у сфері зовнішньоекономічної діяльності, пеня розраховувалась за період з 17 вересня 2015 року по 16 жовтня 2015 року, тобто у період дії форс-мажорних обставин, коли строки розрахунків були зупинені.

При цьому суд враховує, що відповідно до частини сьомої статті 6 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили).

Поряд із цим, відповідно до пункту 3.3 розділу 3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженому рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18 грудня 2014 року №44(5) (далі по тексту - Регламент), сертифікат (у певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - документ установленої ТПП України форми, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Враховуючи викладене та виходячи зі змісту висновку Торгово-промислової палати України, суд вважає, що наданий Торгово-промисловою палатою України висновок щодо унеможливлення виконання зобов'язання за контрактом від 29 травня 2015 року №С29-05/2015-VME, спричиненого впливом дії форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) по суті є ідентичним сертифікату Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та достатнім доказом на підтвердження дії форс-мажорних обставин.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 11 листопада 2015 року у справі №6-2159цс15 та від 23 березня 2016 року у справі №6-364цс16; зокрема Верховний Суд України вважає, що висновок торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, є підставою для відстрочення грошових зобов'язань/податкового боргу.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що нарахування ТОВ "Вторметекспорт" пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у період дії форс-мажорних обставин здійснене відповідачем протиправно.

Відповідно до пункту 1 статті 9 Декрету Кабінету Міністрів України "Про систему валютного регулювання та валютного контролю", валютні цінності та інше майно резидентів, яке перебуває за межами України, підлягає обов'язковому декларуванню у Національному банку України. Порядок і терміни декларування встановлюються Національним банком України.

Згідно із пунктом 2.7 статті 2 Положення про валютний контроль, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 8 лютого 2000 року №49, невиконання резидентами вимог щодо порядку та строків декларування валютних цінностей та іншого майна тягне за собою таку відповідальність: порушення строків декларування - накладення штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожний звітний період.

Враховуючи, що станом на 01 жовтня 2015 року подання позивачем до контролюючого органу декларацій про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України та знаходяться за її межами було неможливим, з огляду на ненадходження валютної виручки від компанії "Black Sea Commodities Limited" (Об'єднані Арабські Емірати) за контрактом від 29 травня 2015 року №С29-05/2015-VME, у зв'язку з форс-мажорними обставинами, суд приходить до висновку про протиправність нарахування ТОВ "Вторметекспорт" штрафних санкцій за порушення грошового зобов'язання згідно податкового повідомлення-рішення від 20 листопада 2015 року №.

Таким чином, податкові повідомлення-рішення ДПІ у Шевченківському районі від 20 листопада 2015 року № та № є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, ДПІ у Шевченківському районі не доведено правомірність та обґрунтованість прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ТОВ "Вторметекспорт" підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Вторметекспорт" задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління ДФС у місті Києві від 20 листопада 2015 року № та №.

3. Присудити з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Вторметекспорт" понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 74 370,64 грн. (сімдесят чотири тисячі триста сімдесят гривень шістдесят чотири копійки) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління ДФС у місті Києві.

Постанова набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.А. Кузьменко