Справа № 826/16815/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2016-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

24 листопада 2016 року № 826/16815/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І. розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ТОВ «Граніт-Плюс» про зобов'язання присвоїти об'єкту нерухомого майна поштову адресу

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ТОВ "Граніт-Плюс" про зобов'язання присвоїти поштову адресу об'єкту нерухомого майна - багатоповерховому житловому будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом за будівельною адресою: АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що позивачем придбано майнові права на квартиру у багатоповерховому житловому будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом поштову адресу за будівельною адресою: АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва. Зазначений об'єкт є закінченим будівництвом та готовим до експлуатації, проте відповідачем в порушення норм законодавства не присвоєно поштову адресу, чим обмежуються його майнові права на квартиру у вказаному об'єкті у наслідок відсутності можливості реєстрації в установленому порядку права власності.

Відповідач заперечував проти задоволення позову з підстав викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи, з яких вбачається, що відповідачем відмовлено у присвоєнні поштової адреси зазначеному об'єкту, оскільки замовником будівництва не в повному обсязі сплачено пайову участь у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури.

Третя особа письмових пояснень по суті позову не надала.

В судовому засіданні за згодою сторін відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України ухвалено про вирішення справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановлено наступне.

Відповідно до Сертифікатів відповідності серії ІУ №56 та серії ІУ №49 виданих Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та Акту готовності об'єкта до експлуатації прийнято в експлуатацію від 03.03.2016 - об'єкт "Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва" є закінченим будівництвом та готовим до експлуатації.

Судом встановлено, що ТОВ "Граніт-плюс" звернулось до Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації з питанням щодо присвоєння поштової адреси багатоповерховому житловому будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1-А у Шевченківському районі місті Києва.

Листом № 109/03/38-7627 від 15.09.2016 Шевченківською районною в місті Києві державною адміністрацією відмовлено ТОВ "Граніт-плюс" у присвоєнні поштової адреси вказаному об'єкту, у зв'язку з наданням неповного пакету документів відповідно до Положення про реєстр адрес у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 № 337/9394 "Про деякі питання ведення реєстрів адрес, вулиць та інших поіменованих об'єктів у місті Києві", а саме відсутності довідки Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва.

Процедура присвоєння поштової адреси новозбудованим об'єктам нерухомості регулюється Порядком присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості та будівельних адрес об'єктам нового будівництва у місті Києві, затвердженим рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 № 337/9394 "Про деякі питання ведення реєстрів адрес, вулиць та інших поіменованих об'єктів у місті Києві" (далі - Порядок).

Пунктом 4.16 Порядку встановлено, що присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам здійснюється розпорядженням відповідної районної в місті Києві державної адміністрації. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до дозвільного центру відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Відповідно до п. 4.17 Порядку до заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи:

- завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (за необхідності);

- для фізичної особи - копія паспорта, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний, дипломатичний чи службовий паспорт іноземця або документ, що його заміняє;

- для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців;

- завірена в установленому порядку копія правовстановлюючого документа на об'єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об'єктів - зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об'єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації;

- копія виконавчого (контрольно-геодезичного) знімання, зареєстрованого в містобудівному кадастрі міста Києва (для закінченого будівництвом об'єкта);

- довідка Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об'єкта в цій довідці мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення) або рішенню Київської міської ради про звільнення від сплати пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об'єкта в такому рішенні мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення);

- копія технічного паспорта об'єкта нерухомого майна, виготовленого відповідним суб'єктом господарювання згідно з наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року N 127 "Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна".

У разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об'єкта нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

З викладеного вбачається, що до заяви про присвоєння поштової адреси заявником подається довідка Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва або рішення Київської міської ради про звільнення від сплати пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва.

Судом встановлено, що між Головним управлінням економіки та інвестицій виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) та ТОВ "Граніт-Плюс" укладено договір пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 19.09.2008 №567, відповідно до якого розмір пайового внеску становить 9 671,83 тис. грн.

З матеріалів справи вбачається та сторонами заперечується, що ТОВ "Граніт-Плюс" частково сплачено пайовий внесок та наявна заборгованість у розмірі 5 748,9 тис. грн та пеня 672,98 тис грн.

Відповідно до технічних умов інженерного забезпечення об'єкту від 13.11.2015 №2237 на водопостачання та від 13.11.2015 №1800 на каналізування, технічні умови ПАТ "Київенерго" від 19.10.2011 №31/9/8011на приєднання до теплових мереж передбачена необхідність інженерних мереж поза межами земельної ділянки об'єкту будівництва.

Однак, відповідно до ч. 5 ст. 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" якщо технічними умовами передбачається необхідність будівництва замовником інженерних мереж або об'єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) поза межами його земельної ділянки, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму їх кошторисної вартості, а такі інженерні мережі та/або об'єкти передаються у комунальну власність.

У разі якщо кошторисна вартість будівництва інженерних мереж та/або об'єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) перевищує розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту, орган місцевого самоврядування приймає рішення про відшкодування замовнику різниці між здійсненими витратами та розміром пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Як вказувала третя особа ТОВ «Граніт - Плюс» у клопотанні про присвоєння поштової адреси з наданням підтверджуючих матеріалів, та не заперечувалось сторонами, роботи з будівництва інженерних мереж згідно технічних умов поза межами його земельної ділянки виконані і вартість таких робіт склала близько 10,5 млн. грн., що значно перевищує суму боргу товариства зі сплати пайового внеску.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, про відсутність підстав вважати невиконаним чи не у повній мірі виконаним третьою особою умов договору пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва.

Разом із цим, встановлено, що Позивач - ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу майнових прав на квартиру від 12.02.2016 № ДМП- (114)- 24 К набула у ТОВ "Граніт-плюс" майнові права на об'єкт нерухомості, згідно додатку № 1 до зазначеного договору (квартиру).

Відмова відповідача присвоїти поштову адресу об'єкту "Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва", унеможливлює реєстрацію права власності на вказане нерухоме майно та, як наслідок, порушує право власності останньої. Оскільки відповідно до п. 54 постанови Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" для державної реєстрації права власності на новостворений об'єкт подається, зокрема, документ, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси .

Непорушність права приватної власності, закріплена в Конституції України (ст. 41) та Цивільному кодексі України (ст. 321).

Згідно з нормою ст. 319 ЦК власник володіє, користується і розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Він сам вирішує, що робити зі своїм майном, керуючись виключно власними інтересами, здійснюючи щодо цього майна будь-які дії, які не повинні суперечити закону і не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов'язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Тобто правомочності власника не є безмежними, закон може встановлювати певні обмеження здійснення права власності. Такі обмеження встановлюються з метою забезпечення рівноваги в суспільстві та здійснення майнових прав усіма суб'єктами права.

Отже, правомочності власника та межі здійснення ним прав можуть бути встановлені лише законом.

Через категорії "межі здійснення суб'єктивних цивільних прав" та "обмеження здійснення суб'єктивних цивільних прав" у законі встановлюється така поведінка власника, яка не суперечить актам цивільного законодавства. Власник майна повинен враховувати межі та обмеження цивільних прав.

Так, обмеження встановлюються щодо окремих суб'єктивних прав як засіб стримання особи-власника при здійсненні ним цих прав з урахуванням необхідності дотримання прав інших осіб (при праві переважної купівлі) або суспільних інтересів (збереження пам'яток культури, історичних цінностей).

Разом із тим, як вбачається зі ст. 319 ЦК, обмеження права власності не підлягають розширеному тлумаченню.

Зазначені принципи сформульовано і в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Спорронг і Лоннрот проти Швеції" (23 вересня 1982 р.), відповідно до якого суд повинен визначити, чи було дотримано справедливий баланс між вимогами інтересів суспільства і вимогами захисту основних прав людини. Забезпечення такої рівноваги є невід'ємним принципом Конвенції в цілому і також відображено у структурі ст. 1 Першого протоколу.

Тобто, лише законом можуть покладатись певні обмеження у можливості реалізації права власності на майно. Проте, у правовідносинах, що склались такі обмеження щодо реалізації права власності позивачки виникли на підставі застосуванні підзаконного акту - Порядком присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості та будівельних адрес об'єктам нового будівництва у місті Києві, затвердженим рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 №337/9394 "Про деякі питання ведення реєстрів адрес, вулиць та інших поіменованих об'єктів у місті Києві".

Тому, враховуючи викладене, а також ту обставину, що фактично у спірних правовідносинах відсутній факт неналежного невиконання третьою особою умов договору пайової участі, що стало підставою відмови у присвоєнні поштової адреси та, як наслідок, порушення майнових прав позивачки суд вбачає наявними підстави для задоволення позову та зобов'язання відповідача до прийняття рішення про присвоєння об'єкту нерухомого майна: багатоповерховому житловому будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом поштової адреси за будівельною адресою: АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва.

Частиною 2 статті 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 69 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративній справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін.

Згідно ч.4 ст. 70 КАС України обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Відповідно до ч. 1 статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, керуючись статями 9, 69, 70, 71, 94, 122, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Задовольнити позовні вимоги.

2. Зобов'язати Шевченківську районну в м. Києві державну адміністрацію присвоїти поштову адресу об'єкту нерухомого майна: багатоповерховому житловому будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом за будівельною адресою: АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва.

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 551,2 грн за рахунок бюджетних асигнувань Шевченківської районної в м. Києві державну адміністрації.

Постанова набирає законної сили згідно ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст. ст. 185 -187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.І. Келеберда