Справа № 464/8360/16-а
Суддя: Радченко Е. А.
Дата ухвалення: 2017-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 464/8360/16-а
пр.№ 2-а/464/91/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.01.2017 року Сихівський районний суд м. Львова

в складі головуючого судді Радченко Е.А.

при секретарях Калітовської А.Б., Бондар Н.С.

з участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача Хома Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові справу за адміністративним позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Львівської міської ради про визнання протиправними та скасування протоколу про адміністративне правопорушення, припису про усунення порушень, постанови про накладення штрафу,

В С Т А Н О В И В :

16.11.2016 року ФОП ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати припис, виданий 26.09.2016 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Львівської міської ради про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також визнати протиправними і скасувати протокол про адміністративне правопорушення від 26.09.2016 року і постанову від 11.10.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позов мотивований тим, що оскаржувані протокол, припис та постанова виносились в результаті проведення Інспекцією перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яка проведена без повідомлення та виклику ФОП ОСОБА_1, без представлення відповідних документів на проведення перевірки, без витребування будь-яких документів та без надання ОСОБА_1 можливості надати пояснення по суті виявлених порушень, що є порушенням порядку проведення перевірки та призвело до винесення протиправних документів.

Позивач та його представник в судовому засіданні підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити в повному обсязі, надавши пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідання 22.12.2016 року та 10.01.2017 року не з'явився. Про час та місце розгляду позову відповідач повідомлений належним чином.

В судовому засіданні 08.12.2016 року представник відповідача позов не визнав. При цьому мотивів невизнання позову представник відповідача не пояснив та заявив клопотання про надання часу для підготовки вмотивованих пояснень.

Заслухавши позивача та його представника, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

13.10.2005 року позивач зареєстрований як фізична особа-підпиємець з видом діяльності у сфері інжинірингу, геолології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах. Позивач отримав ліцензію № НОМЕР_1 від 04.11.2011 року на проведення господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури та кваліфікаційний сертифікат № НОМЕР_2 від 24.07.2012 року відповідального виконавця окремих видів робіт, пов'язаних із створенням об'єктів архітектури.

Позивачем було розроблено робочий проект «Реконструкція житлової квартири АДРЕСА_1». Замовником даного будівництва є ОСОБА_4

На підставі направлення на позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 16.09.2016 року № 257-пп та від 23.09.2016 року № 292-пп відповідачем було проведено позапланову перевірку об'єкту будівництва.

За результатами перевірки відповідачем складено наступні документи:

- акт від 26.09.2016 року перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- протокол від 26.09.2016 року про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- припис від 29.06.2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- постанова № 07-віж-2377/39 від 11.10.2016 року про накладення штрафу за порушення у сері містобудівної діяльності, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф в розмірі 130500 грн.

З вищезазначеними документами позивач не погоджується.

Вирішуючи позов суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

В акті, протоколі та приписі зазначено, що виготовлений позивачем робочий проект розроблено у невідповідності до вимог містобудівної документації та вихідних даних та без дотримання вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В той же час, в судовому засіданні встановлено, що розроблений позивачем робочий проект «Реконструкція житлової квартири АДРЕСА_1» був переданий на експертизу, яку провело ДП «Укрдержбудекспертиза». За результатами проведеної експертизи складений Експертний звіт № 14-1015-16 від 17.05.2016 року, в якому зазначено: «Робочий проект «Реконструкція житлової квартири АДРЕСА_1» виконано згідно вихідних даних на проектування з дотриманням вимог в частині міцності, надійності та довговічності об'єкта будівництва».

Крім того, позивачем надано технічних висновок за результатами обстеження конструкцій будинку за адресою: АДРЕСА_1, розроблений у червні 2013 року приватним п/п ОСОБА_5, який має державну ліцензію на виконання спеціальних видів робіт у проектуванні. В п. 5 технічного висновку міститься вказівка про необхідність влаштування залізобетонної підпірної стіни на відстані від будинку в 1,5 захватками по 0,8-1 м, або влаштувати ряд набивних паль довжиною 13,5 м діаметром 400 мм з кроком 3 м (4шт) для стримування тиску грунту про проведенні надбудови.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівні умови та обмеження є складовими вихідних даних для проектування. стіни. Тобто, містобудівні умови та обмеження є документом, з врахуванням вимог якого розробляється проектна документація на будівництво об'єкта. Вподальшому така проектна документація (щодо об'єктів 4, 5 категорії складності) підлягає обов'язковій експертизі в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Дослідивши надані позивачем докази, суд дійшов висновку про необґрунтованість твердження відповідача відносно невідповідності робочого проекту вимогам містобудівної документації та вихідних даних, а також без дотримання вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Крім того, суд вважає, що відповідачем було допущено ряд порушень порядку проведення перевірки, що самі по собі є достатньою підставою для визнання результатів такої перевірки протиправними та скасування актів реагування, прийнятих відповідачем.

Вимоги щодо процедури проведення позапланової перевірки, містяться в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженому постановою Кабінета Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року. Відповідно до п. 7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контро лю.

Позивач посилається на те, що не був присутній під час проведення перевірки та взагалі не знав про її проведення. Представником відповідача не було надано суду доказів того, що перевірка проводилась у присутності позивача. Як вбачається зі змісту оскаржуваного припису, протоколу про адміністративне правопорушення та акту перевірки, остання проведена взагалі без виклику позивача, без повідомлення його про час та місце проведення перевірки, без представлення відповідних документів на проведення перевірки, без витребування будь-яких документів та без надання позивачу можливості надати пояснення по суті виявлених порушень.

При цьому, п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

В протоколі про адміністративне правопорушення та в приписі зазначено, що позивач відповівся від підпису. В той же час, позивач зазначає, що він не був присутній під час проведення перевірки, а отже, посилання в акті на те, що він відмовився від підпису, не відповідає дійсності.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю посадові особи Інспекції під час здійснення контролю зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах, визначених законом.

У ч. 1 ст. 11 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкту владних повноважень обов'язок з доведення правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не надано доказів того, що позивача було повідомлено про проведення позапланової перевірки, що він був присутній під час цієї перевірки, що йому було надано можливість надати пояснення та необхідні документи з приводу питань, які досліджуються. Тобто, відповідачем не джовів, що ним було виконано вимоги законодавства щодо повноти, об'єктивності та неупередженості здійснення архітектурно-будівельного контролю.

З огляду на встановленні судом порушення порядку проведення перевірки, що знайшли підтвердження в судовому засіданні, суж вважає, що висновки відповідача за результатами такої перевірки є однобічними та упередженими, оскільки позивач був позбавлений можливості надати пояснення та письмові документи для захисту своїх прав та законних інтересів.

Враховуючи, що при винесенні оскаржуваного припису Інспекція ДАБК посилається на порушення вимог містобудівного законодавства, які спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами, беручи до уваги наявність фактів, які свідчать про однобічність та неповноту проведення позапланової перевірки, а також необгрунтованість висновків, що зроблені за результатами цієї перевірки, суд не вбачає підстав для відмови в задоволенні позову в частині визнання припису від 26.09.2016 року протиправним та його скасування.

При цьому, суд не вбачає підстав для задоволення позовної вимоги про визнання протиправним та скасування протоколу про адміністративне правопорушення від 26.09.2016 року, оскільки такий спосіб захисту не передбачений законом. Протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням органів державної слади або місцевого самоврядування. Метою протоколу про адміністративне правопорушення є фіксація факту правопорушення. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення жодних правових наслідків для особи, відносно якої він складається, не має, а отже й не підлягає скасуванню.

Вирішуючи позовну вимогу про визнання протиправною та скасування постанови від 11.10.2016 року, суд враховує, що згідно ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Після з'ясування обставин справи та перевірки їх доказами, суд не вбачає в діях позивача складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2 Закону україни «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Так, об'єктивною стороною вищезазначеного правопорушення є передача замовнику суб'єктами містобудування, які здійснюють проектування об'єктів та/або експертизу проектів будівництва, проектної документації для виконання будівельних робіт на обєкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва.

Наявність в діях позивача складу вищезазначеного правопорушення в судовому засіданні не знайшла свого підтвердження.

Крім того, під час винесення постанови від 11.10.2016 року відповідачем було порушено вимоги Порядку накладення штрафів за правопорушення в сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінета Міністрів України № 244 від 06.04.1995 року зі змінами та доповненнями в редакції від 02.10.2013 року.

Пунктом 16 Порядку передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. В п. 17 Порядку міститься обов'язок інспекції повідомити суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності про час і місце розгляду справи не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Як встановлено в судовому засіданні, і протокол про адміністративне правопорушення, і постанову про накладення штрафу позивач отримав в один день, що підтверджується довідками за результатами пошуку рекомендованих листів.

З цього виходить, що під час розгляду справи про правопорушення відповідач не дотримався вимог щодо повідомлення позивача про своєчасне повідомлення про місце і час розгляд справи. В результаті чого розгляд справи було проведено без участі позивача та без його належного повідомлення, що є порушенням вимог чинного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 99 КАС адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Статтею 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сері містобудівної діяльності» передбачено, що постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено протягом 15 днів з дня винесення постанови.

Відповідно до ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

Постанова про накладення штрафу винесена 11.10.2016 року. До Сихівського районного суду м. Львова позивач звернувся 16.11.2016 року, тобто з пропуском встановлено законом строку для оскарження.

Проте, враховуючи, що копію постанови про накладення штрафу позивач отримав лише 18.10.2016 року і своєчасно звернувся до суду за захистом своїх прав, але позовна заява була повернута ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 04.11.2016 року з причини того, що даний спір не підсудний окружному суду, суд вважає за можливе визнати причину пропуску строку звернення до суду поважною і поновити цей строк.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5-15, 71, 99, 100, 103, 159-163, 171-2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Поновити фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 строк звернення до суду.

Позовні вимоги фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Львівської міської ради про визнання протиправними та скасування протоколу про адміністративне правопорушення, припису про усунення порушень, постанови про накладення штрафу - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, виданий 26 вересня 2016 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Львівської міської ради на адресу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1.

Визнати протиправною та скасувати Постанову № 07-вих-2377/39 від 11 жовтня 2016 року про накладення на фізичну особу - підприємця ОСОБА_1 штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Львівської міської ради на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1305 (одна тисяча триста п'ять) гривень.

В задоволенні решти позову - відмовити.

Постанова може бути повністю або частково оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Сихівський районний суд м. Львова протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий Радченко Е.А.