Справа № 821/1801/16
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2016-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2016 р.м. ХерсонСправа № 821/1801/16
08 год. 40 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Попова В.Ф.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю.,

за участю:

представників позивача - Хабла М.М., Риженка Д.О.,

представника відповідача - Саплєвої О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом приватного підприємства "Хлібопродукти"

до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області

про визнання протиправними та скасування припису та постанови,

встановив:

Приватне підприємство «Хлібопродукти» (далі - позивач, ПП «Хлібопродукти») звернулося до суду із позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі - УДАБІ у Херсонській області), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області № 1021-04-15-77 від 04 листопада 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Також, позивач просить визнати протиправним та скасувати припис управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24 жовтня 2016 року.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю оскарженої постанови, оскільки, на думку позивача, вона прийнята за наслідками проведеної з порушенням установленого чинним законодавством порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду позапланової перевірки. Також позивач вважає, що відсутній сам факт вчинення ним правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю і просили позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти заявлених вимог і просив відмовити в задоволенні позову.

Дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення представників сторін суд вважає, що позов слід задовольнити, виходячи з наступного.

Як встановлено судом, 19.10.2016 р. управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області, відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю № 553, на підставі звернення № 1021-1.12/1683 від 06.09.2016 р. проведена позапланова перевірка дотримання вимог містобудівного законодавства комунальним підприємством "Міськтеплокомуненерго", Херсонська область, м. Гола Пристань, вул. Лермонтова, 21.

За наслідками цієї перевірки складено акт від 19.10.2016р. та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.10.2016 р.

Як видно зі змісту вказаного акта та протоколу, перевіркою встановлено порушення комунальним підприємством "Міськтеплокомуненерго" вимог п.3.7 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", та зазначено що проектна документація на зазначений об'єкт розроблена ПП «Хлібопродукти». Декларація про початок виконання будівельних робіт зареєстрована в інспекції Державного архітектурно - будівельного контролю у Херсонській області №ХС 95, категорія складності - ІІ.

Підчас виїзду за місцем знаходження об'єкту встановлено, що до майстерні добудовано прибудову. Вказані роботи не відносяться до капітального ремонту та є порушенням вимог п. 3.7. ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

24.10.2016 р. головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ у Херсонській області винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого директору ПП "Хлібопродукти" Хабло М.М. висунуто вимогу усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності до 18.11.2016 р. за результатами проведеної позапланової перевірки на об'єкті "капітальний ремонт будівлі майстерні для КП "Міськтеплокомуненерго" Херсонська область, м. Гола Пристань, вул. Лермонтова, 21.

На підставі акта перевірки від 19.10.2016 р., протоколу від 24.10.2016 р. та припису від 24.10.2016 р., головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ у Херсонській області винесено постанову від 04.11.2016 р. №1021-04-15-77, якою притягнуто позивача до відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 130500,00 грн. за правопорушення, передбачене ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Оцінюючи правомірність притягнення позивача до відповідальності, суд виходить з наступного.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності урегульовані, зокрема, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011р. №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994р. №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР) та затвердженим у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013р. №735 Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - Порядок №735). Вказані нормативні акти застосовуються судом при розгляді даної справи у редакціях, чинних на час виникнення спірних правовідносин.

Так, згідно із ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011р. №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; здійснюється він органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Зокрема, Порядком №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону №208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Стаття 2 вказаного Закону серед суб'єктів містобудування визначає проектні організації.

Враховуючи наведене, позивач як проектна організація є суб'єктом містобудування, а тому його діяльність у цій сфері є предметом нагляду та контролю Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно перевірка такої його діяльності повинна відбуватись згідно з установленими вищенаведеними нормативно-правовими актами процедурами.

Таким чином, позивач щонайменше повинен був бути повідомленим відповідачем про дату, час, місце та предмет перевірки і йому мало бути забезпечено реалізацію гарантованих Порядком №553 прав бути присутнім при здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Як видно з матеріалів справи, підставою для призначення позапланової перевірки слугувало звернення №1021-1.12/1683 від 06.09.2016 р. про призначення перевірки на предмет дотримання Комунальним підприємством "Міськтеплокомуненерго" містобудівного законодавства під час капітального ремонту будівлі - майстерні для КП "Міськтеплокомуненерго" за адресою: Херсонська область, м. Гола Пристань, вул. Лермонтова, 21.

Тобто, суб'єктом містобудування та об'єктом будівництва, щодо яких повинна була здійснюватись позапланова перевірка, визначене відповідно КП "Міськтеплокомуненерго".

Суд зазначає, що про проведення 19.10.2016 р. позапланової перевірки позивач, як суб'єкт містобудування та особа, щодо якої відповідачем зроблені висновки про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, не повідомлявся та не був присутній при проведенні самої перевірки.

Враховуючи наведене, суд вважає, що відповідачем не було дотримано в повному обсязі установленого чинним законодавством порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За таких обставин, суд вважає, що нехтування відповідачем правами ПП "Хлібопродукти", як суб'єкта містобудування під час проведення позапланової перевірки та вимогами нормативно-правових актів, які регулюють процедуру здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, дає можливість суду дійти висновків про наявність підстав для скасування оскаржуваної Постанови № 1021-04-15-77 від 04 листопада 2016 року та Припису від 24 жовтня 2016 року.

Крім цього, суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" № 208/94-ВР від 14.10.1994, суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за не створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва.

Як вбачається з наданих суду Постанови № 1021-04-15-77 від 04 листопада 2016 року та Припису від 24 жовтня 2016 року, правопорушення, визначене позивачу, не передбачене вимогами ч.1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

В судовому засіданні представник відповідача не зміг суду пояснити об'єктивну сторону вчиненого правопорушення саме позивачем, тобто за які дії чи бездіяльність його притягнуто до відповідальності і якою нормою Закону передбачена така відповідальність.

Ці обставини неможливо встановити і з протоколу про правопорушення та припису. Так, в протоколі зазначено, що "до будівлі майстерні відповідно до розробленого ПП "Хлібопродукти" проекту добудовано прибудову. Вказані роботи не відносяться до капітального ремонту". Але, як стверджує позивач та підтверджується самим проектом, він не відображав в ньому роботи по будівництву прибудови. Відображена в акті прибудова зведена багато років тому.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення, оскільки відповідачем не доведено правомірності свого рішення про притягнення позивача до відповідальності.

Частиною 1 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

постановив:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24 жовтня 2016 року;

визнати протиправною та скасувати постанову Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області № 1021-04-15-77 від 04 листопада 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути з управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області за рахунок її бюджетних асигнувань на користь приватного підприємства "Хлібопродукти" () суму витрат зі сплати судового збору у розмірі 3335,50 грн. (три тисячі триста тридцять п'ять гривень п'ятдесят копійок).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 03 січня 2017 р.

Суддя Попов В.Ф.

кат. 6.1