Справа № 810/3427/16
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2016-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

810/3427/16

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2016 року 810/3427/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Текссол -С" до Київської митниці ДФС України про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з вимогами до Київської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару №125000013/2016//000163/2 від 17.10.2016 р. Заявлений позов обґрунтував незаконністю прийнятого рішення та дій відповідача, які передували його винесенню.

У призначений для розгляду справи час уповноважений представник відповідача до суду не прибув, про дату та місце розгляду справи, повідомлений судом належним чином, через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Суд, на підставі ч.6 ст.128 КАСУ, здійснив розгляд даної справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши подані документи та матеріали, встановивши фактичні обставини справи, надавши оцінку наданим доказам, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, з огляду на таке:

Під час виконання митних формальностей відповідачем встановлена відсутність відомостей, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме свідоцтва на торговий знак "Голд хоум колекшн", що стало приводом для сумніву митного органу щодо достовірності визначеної ціни товару та підстав для висновку про розбіжність у поданих до митного оформлення документах, позаяк у відповідача була наявна інша інформація щодо митної вартості подібних товарів з торговою маркою "Голд хоуме колекшн" згідно декларацій №№125130013/2016/414910 від 27.09.2016 р. та №100270002/2016/294880 від 15.08.2016 р .

З посиланням на ч.3 ст.53 МКУ митний орган витребував у позивача додаткові документи: висновки про якісні та вартісні характеристики товару (тканини), підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформацію біржових організацій про вартість товару чи сировини; копію митної декларації країни-відправника; бухгалтерську та банківську документацію по попередніх поставках на ідентичні товари.

Листом від 07.10.2016 р. ТОВ "Текссол" на вимогу митного органу була подана фотокопія експертного висновку Київської торгово-промислової палати; фотокопія прайс-листа постачальника за 2016 р.; бухгалтерська довідка, які не задовольнили вимоги відповідача, оскільки на його думку, в експертному висновку не зроблено жодного розрахунку, який би давав змогу свідчити про достовірність та об'єктивність наведеної ТОВ "Текссол-С" інформації. "Наданий лист компанії Dawood export ltd",- зазнавчив відповідач, "не є зареєстрованою торговою маркою, тоді як така марка декларувалась іншим імпотером".

У зв'язку з цим відповідач дійшов висновку про неможливість підтвердження митної вартості на підставі поданих, в тому числі і додаткових документів, та прийняв рішення про коригування митної вартості товару.

Надаючи правової оцінки відносинам, які склалися між сторонами, суд зазначає таке:

відповідно до ч. 6 ст. 54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за обґрунтованих підстав вважати, що вказано неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Статтею 57 МКУ встановлено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу. За приписами ч. 2 ст. 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

В обґрунтування прийнятого рішення митниця послалась на невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару поданим документам та вказала про відсутність в них підтверджень числових значень митної вартості (відсутність торгової марки). "При митному огляді виявлена торгова марка "Голд", проте у митного органу наявна інформація щодо митної вартості подібних товарів з торговою маркою "Голд хоуме коллекшн", виробник "Faisal Mustafa textile mills"".

Проаналізувавши обставини прийняття рішення про коригування митної вартості товару, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для витребування у позивача додаткових документів, оскільки всі числові дані вартості товару позивачем підтверджено під час подання ВМД.

Як слідує із зовнішньоекономічного контракту №101/12 від 12.10.2012 р. його предметом є тканина власного виробництва компанії Dawood export ltd" (Ісламська республіка Пакістан). Вказана обставина підтверджена і висновком №Ц-887 від 29.07.2016 р. Разом із декларацією митному органу були подані всі необхідні документи для здійснення митних формальностей та випуску товару у вільний обіг на територію України.

До тверджень позивача про наявність сумніву у зв'язку з інформацією про іншу ціну на подібні товари з торговою маркою "Голд хоум колекш" суд поставився критично та вважає їх незаконним приводом для витребування додаткових документів у товариства, тому що ціна товару не прив'язана та жодним чином не залежить від торгової марки, за виключенням випадку коли товар визначено як брендовий.

Згідно із тлумаченням юридичних термінів та понять торгова марка -rademark це позначення, знак, за яким товари та послуги одних виробників відрізняються від товарів та послуг інших. Такими позначеннями можуть бути слова, цифри, зображувальні елементи, комбінації кольорів.

Тобто торгова марка є лише засобом індивідуалізації товарів та учасників торгового обігу і не більше того, а з законодавчої точки зору об'єктом права інтелектуальної або промислової власності.

Крім того, суд звертає увагу, що будь-яка зареєстрована торгова марка виробника може використовуватись посередниками на підставі договорів франшизи, франчайзінга та інших тобто договорів комерційної концесії або в порядку передачі торгової марки у визначеному порядку. Вартість або ціна товару, який реалізовуються за вказаними договорами також незалежна від ціни виробника. На ціноутворення загалом впливають такі чинники як попит, пропозиція виробників, витрати на виробництво та технологія, яка при цьому застосовується тощо.

Слід також зауважити, що марочні назви поділяються на індивідуальні та колективні. Ні перше, ні друге не має відношення для визначення ціни товару, тим більше, що під однією і тією ж назвою можуть імпортуватися (реалізовуватися) товари різної номенклатури та асортименту.

Судом встановлено що "Голд хоум колекш" є простою назвою, яка немає міжнародної реєстрації та не використовується у якості бренда, отже товари із такою позначкою можуть продаватися за будь-якою ціною та не поєднані між собою виробником.

З огляду на це висновки митниці щодо розбіжностей у ціні товарів, які ввозились на митну територію України з торговою маркою "Голд хоуме колекшн" є припущенням, що не може слугувати законною підставою для витребування у позивача додаткових документів.

Право митного органу на витребування документів не є абсолютним, а виникає лише за наявності підстав чітко передбачених законом: 1. Подані декларантом документи містять розбіжності; 2. Наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складової митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У випадку щодо сумнівів митниці, то сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складової митної вартості товару.

Відтак, наведені приписи зобов'язують митницю зазначити конкретні обставини. які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та вказати документи, надання яких можуть усунути сумніви у їх достовірності.

Визнавши необґрунтованими зазначені митницею підстави для витребування додаткових документів та причини коригування митної вартості, суд дійшов висновку про неправомірність оскарженого рішення, тому позов про його скасування підлягає задоволенню.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити такі складові, та які документі необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Ненаведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів доказів того, що документи надані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми, чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого ніж основний метод визначення митної вартості товарів.

Судом у даній справі було встановлено, що підставою для витребування додаткових документів та прийняття оспорюваного рішення стала наявність декларацій щодо якогось товару із позначкою "Голд хоум колекш" та припущенням митного органу щодо подібності товару позивача товару, який ввозився на Україну за іншими деклараціями. Судом встановлено, що не існує такої міжнародно зареєстрованої торгової марки як "Голд хоум колекш", а відтак є надуманим і висновок митного органу щодо непідтвердження всіх відомостей числових значень складової митної вартості товару, оскільки не зазначено, які саме відомості числових значень складової митності товару- тканини полікотон 52/48 (р/с 52:48 5) не підтверджені поданими документами та, чому з поданих декларантом документів, такі відомості неможливо встановити.

Ухвалюючи дане рішення судом були перевірені як доводи позивача, так і заперечення відповідача, за наслідком чого зроблено висновок про обґрунтованість заявлених вимог про визнання протиправним та скасування рішення №125000013/2016//000163/2 від 17.10.2016 р. щодо коригування митної вартості товару.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС №№125000013/2016//000163/2 від 17.10.2016 р.

Стягнути з Державного бюджету України на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Текссол-С" 1378 (тисячу триста сімдесят вісім) грн.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Брагіна О.Є.