Справа № 800/669/16
Суддя: Швед Е.Ю.
Дата ухвалення: 2016-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

29 грудня 2016 року м. Київ справа № 800/669/16

Суддя Вищого адміністративного суду України Швед Е.Ю., перевіривши на предмет відповідності вимогам чинного законодавства матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Верховної Ради України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Президент України Порошенко Петро Олексійович, про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом до Верховної Ради України про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання вчинити певні дії, в якому просила:

- бездіяльність Верховної Ради України по призначенню позачергових виборів Решетилівського селищного голови Решетилівського району Полтавської області визнати неправомірною;

- дії (питання знаходиться в процесі розгляду) Верховної Ради України стосовно перейменування адміністративно-територіальної одиниці «селище міського типу» Решетилівка Решетилівського району Полтавської області у «місто» визнати неправомірними;

- зобов'язати Верховну Раду України у порядку п. 30 ч. 1 ст. 85 Конституції України та ч. 3 ст. 14 ЗУ «Про місцеві вибори» призначити позачергові вибори Решетилівського селищного голови Решетилівського району Полтавської області у зв'язку з тим, що Решетилівський селищний голова ОСОБА_6 обраний на чергових виборах 2015 року, достроково 26 вересня 2016 року припинив свої повноваження у зв'язку з виходом на пенсію;

- зобов'язати Верховну Раду України утриматися від перейменування населеного пункту смт. Решетилівка Решетилівського району Полтавської області у місто Решетилівка Решетилівського району Полтавської області;

- у порядку ч. 1 ст. 177 КАС України перші вибори депутатів Решетилівської селищної ради Решетилівського району Полтавської області, перші вибори Решетилівського селищного голови Решетилівського району Полтавської області визнати неконституційними та недійсними - спосіб захисту порушених прав та інтересів;

- у порядку ч. 1 ст. 177 КАС України зобов'язати МОЗ України надати їй нове направлення на роботу в ДУ «Науково-практичний медичний центр дитячої кардіології та кардіохірургії» на посаду лікаря-методиста - спосіб захисту порушених прав та інтересів;

- у порядку ч. 1 ст. 177 КАС України зобов'язати Решетилівську селищну раду забезпечити її сім'ю виборців житлом - спосіб захисту порушених прав та інтересів;

- у порядку ч. 5 ст. 9 КАС України вирішити питання розгляду Конституційним Судом України питання конституційності призначення виборів депутатів і голови селищної ради у селищах міського типу та конституційності всіх судових рішень по судових справах.

Перевіривши матеріали позовної заяви на предмет відповідності нормам КАС України, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно з частиною четвертою статті 105 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб'єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем, серед іншого, заявлено позовні вимоги, які не адресовані відповідачу - Верховній Раді України, тому позивачу слід визначитись з відповідачем.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач, зокрема, просить визнати неправомірними дії Верховної Ради України стосовно перейменування смт. Решетилівка та зобов'язати Верховну Раду України утриматися від перейменування населеного пункту смт. Решетилівка Решетилівського району Полтавської області, однак не вказує в чому полягає порушення її особистого права, свободи та інтересу з боку відповідача як безпосереднього суб'єкта правовідносин, в яких виник спір в контексті вказаних вимог. Відсутні також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та обґрунтування позовної заяви в частині всіх заявлених вимог, крім вимог про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання відповідача призначити позачергові вибори Решетилівського селищного голови Решетилівського району Полтавської області.

Слід звернути увагу позивача на те, що захисту підлягає фактично порушене право особи у публічно-правових правовідносинах з відповідачем і саме при здійсненні ним чітко визначених чинним законодавством владних управлінських функцій.

Крім того, частиною четвертою статті 18 КАС України передбачено, що Вищому адміністративному суду України як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України визначені у статті 1711 КАС України.

Відповідно до частини першої вказаної статті її правила поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; актів Вищої ради юстиції; дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції; рішень, дій чи бездіяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Частиною п'ятою статті 1711 КАС України встановлено, що Вищий адміністративний суд України за наслідками розгляду справи може:

1) визнати акт Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів незаконним повністю або в окремій його частині;

2) визнати дії чи бездіяльність Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів протиправними, зобов'язати Верховну Раду України, Президента України, Вищу раду юстиції, Вищу кваліфікаційну комісію суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів вчинити певні дії;

3) застосувати інші наслідки протиправності таких рішень, дій чи бездіяльності, визначені статтею 162 цього Кодексу.

Зазначені норми закону визначають вичерпний перелік спорів, віднесених до повноважень Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, до предметної підсудності Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції віднесені лише справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів і цей суд, як суд першої інстанції, не наділено повноваженнями щодо розгляду інших категорій справ, інших позовних вимог за участю інших відповідачів, ніж зазначених в цих статтях.

Отже, позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до статей 105, 106 КАС України, з урахуванням положень статті 1711 КАС України, вказавши належного відповідача (відповідачів), вимоги до нього (них) та їх обґрунтування із зазначенням конкретних порушених прав у спірних правовідносинах.

Відповідно до частини другої статті 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Звертаючись до суду з позовом, позивачкою не надано суду жодного доказу протиправних дій чи бездіяльності Верховної Ради України, інших суб'єктів владних повноважень, не вказано причини неможливості їх надання. Отже, позивачу слід надати докази, які підтверджують викладені обставини або вказати причини, через які це зробити неможливо.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

В порушення вказаної норми позивачем не надано документу про сплату судового збору або доказ того, що його не належить сплачувати.

Відповідно до частини першої статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З норми наведеної статті вбачається, що для зменшення розміру судових витрат чи звільнення від їх оплати повністю або частково, чи відстрочення або розстрочення сплати судових витрат, суд повинен врахувати майновий стан сторони.

Отже, клопотання позивачки про звільнення її від сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки доказів які б свідчили про неможливість його сплати, позивачкою суду не надано.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 (далі - Закон № 3674-VI) визначено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» установлено у 2016 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня - 1378 гривень.

За змістом частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, з урахуванням того, що позивачем заявлено сім позовних вимог немайнового характеру, судовий збір за подання до адміністративного суду даного позову підлягає сплаті в розмірі 3858,40 (1378 х 0,4 х 7) гривень.

Отже, позивачу необхідно надати суду документ про сплату судового збору в розмірі, встановленому законом, або доказ того, що його не належить сплачувати.

Відповідно до частини першої статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням строку, достатнього для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява буде повернута з підстав, передбачених пунктом 1 частини третьої статті 108 КАС України.

Керуючись статтями 106, 108, 1711 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Верховної Ради України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Президент України Порошенко Петро Олексійович, про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу ОСОБА_1 строк 15 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Попередити позивача, що в разі неусунення недоліків позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути переглянута Верховним Судом України в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Суддя: Е.Ю. Швед