Справа № 810/3953/16
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2016-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду

29 грудня 2016 року № 810/3953/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є.;

при секретарі судового засідання - Гай А.В.;

за участю:

представника відповідача - Слободяника С.Д.,

відкривши судове засідання в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до військової частини НОМЕР_1

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:
позивач звернувся до суду із даними вимогами.

Ухвалою суду від 07.12.2016 р. було відкрито провадження у справі, справа призначалась до розгляду на 19.12.2016 р. та 29.12.2016 р. У призначений для розгляду справи час позивач у судове засідання не прибув з невідомих причин.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку представника відповідача щодо можливості подальшого розгляду даної справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення позову без розгляду, з огляду на таке: положення ч.3 ст. 128 КАСУ визначають, що у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічний припис міститься в п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України, яким встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Із змісту наведених норм слідує, що необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неприбуття, за відсутності заяви про розгляд справи без його участі.

Судом враховано належне повідомлення позивача про дату та місце проведення розгляду справи.

Вирішуючи питання щодо подальшого розгляду справи за наведених обставин, суд виходив із того, що зловживання процесуальними правами є недобросовісне здійснення особою права на судовий захист, використання стороною процесу цього права не у відповідності з призначенням для якого воно надане.

Статтями 40, 49 КАСУ на осіб, які беруть участь у справі покладено обов`язок добросовісного користування процесуальними правами та в разі неможливості прибуття до суду з поважних причин, - завчасного повідомлення про це суд. З метою дотримання встановлених законом строків розгляду адміністративних справ та перешкоджання проявам зловживання процесуальними правами, враховуючи принципи рівності учасників судового процесу та диспозитивності, Кодекс адміністративного судочинства України рівною мірою передбачає негативні наслідки для учасників судового процесу, як для відповідача, так і для позивача.

Згідно з п.4 ч 1. ст.155 КАСУ суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі „Калашников проти Росії" Європейський суд зазначив що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, з урахуванням критеріїв, що визначені у прецедентній практиці відповідного Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі „Пономарьова проти України" вказано, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Результат дослідження обставини неявки в судові засідання позивача, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави суду стверджувати про неналежне користування останнім своїми процесуальними правами та нехтування виконанням процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої суду позовної заяви. Це призводить до затягування судового розгляду справи, яка не може бути вирішена по суті виниклого спору у встановлені законом строки.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду, в тому числі зміни, внесені Законом України „Про судоустрій і статус суддів" від 07.07.2010 р., який не пов`язує причини повторної неявки з їх поважністю, суд приходить до висновку про необхідність залишення поданої позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, залишити без розгляду.

2. Копію ухвали видати (надіслати) особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п`яти днів з дня її проголошення, а в разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.