Справа № 817/1269/16
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2016-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 грудня 2016 року Р і в н е №817/1269/16

Рівненський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Сала А.Б., відкривши судове засідання в адміністративній справі за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправною бездіяльності та стягнення одноразової грошової допомоги,

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про:

- визнання протиправною бездіяльності Головного управління Національної поліції в Рівненській області при прийнятті наказу №33 о/с від 09.03.2016 "По особовому складу" про звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 у частині не зарахування до вислуги років (у календарному та пільговому обчисленні) часу його навчання у цивільному вищому навчальному закладі в межах до п'яти років із розрахунку - один рік за шість місяців, та не виплату йому одноразової грошової допомоги в розмірі 25 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби;

- стягнення із Головного управління Національної поліції в Рівненській області на користь ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги в розмірі 25 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби.

Ухвалою від 18.08.2016 судом відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи на 12.09.2016.

08.09.2016 позивач подав через відділ документального забезпечення Рівненського окружного адміністративного суду (канцелярію) заяву про зміну предмету адміністративного позову, у якій просив приєднати дану заяву про зміну предмету позову до справи та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі (а.с.53-56).

У вказаній заяві позивач, додатково до позовних вимог заявлених у позові, просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Рівненській області, пов'язану із не внесенням відповідних змін в наказ №33о/с від 09.03.2016 «По особовому складу», про звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (М-222401), у частині додаткового зарахування йому до вислуги років (у календарному та пільговому обчисленні) часу його навчання у цивільному вищому навчальному закладі, в порядку встановленому Кабінетом Міністрів України, виплати йому одноразової грошової допомоги в розмірі 25 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби, в порядку встановленому Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», а також щодо не виплати ОСОБА_1 середнього заробітку за весь час затримки виплати йому одноразової грошової допомоги з 09.03.2016 по день фактичного розрахунку;

- зобов'язати Головне управління Національної поліції в Рівненській області, внести відповідні зміни в наказ №33о/с від 09.03.2016 «По особовому складу», про звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (М-222401), додатково зарахувавши йому до вислуги років (у календарному та пільговому обчисленні) час його навчання у цивільному вищому навчальному закладі, в порядку встановленому Кабінетом Міністрів України, виплативши йому одноразову грошову допомогу в розмірі 25 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби, в порядку встановленому Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»;

- стягнути із Головного управління Національної поліції в Рівненській області, на користь ОСОБА_1, середній заробіток за весь час затримки виплати одноразової грошової допомоги з 09.03.2016 по день фактичного розрахунку.

Суд прийняв подану заяву до розгляду.

Судовий розгляд справи неодноразово відкладався: на 12.09.2016, 27.09.2016, 13.10.2016, 09.11.2016, 30.11.2016, 22.12.2016.

Так, 29.11.2016 позивач подав через відділ документального забезпечення Рівненського окружного адміністративного суду (канцелярію) клопотання про відкладення розгляду адміністративної справи (а.с.91), у якому просив суд перенести судове засідання на іншу дату та повідомив про неможливість прибути до зали суду для участі у судовому засіданні, оскільки з 28.11.2016 перебуває на лікарняному. До вказаного клопотання позивач додав довідку поліклініки №1 ЦМЛ м.Рівне №13 (а.с.92).

Також, 22.12.2016 позивач подав через відділ документального забезпечення Рівненського окружного адміністративного суду (канцелярію) клопотання про відкладення розгляду адміністративної справи (а.с.115), у якому просив суд перенести судове засідання на іншу дату та повідомив про неможливість прибути до зали суду для участі у судовому засіданні, оскільки з 28.11.2016 перебуває на лікарняному. До вказаного клопотання позивач додав довідку ЦМЛ м.Рівне №20 (а.с.116).

Враховуючи викладені обставини суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

У підтвердження поважності причин неприбуття до суду для участі у розгляді справи позивач до поданих клопотань, зазначаючи про перебування на лікарняному, додавав відповідні довідки ЦМЛ м.Рівне, які досліджені судом, з приводу чого суд зазначає наступне.

Так, довідка поліклініки №1 ЦМЛ м.Рівне №13 (а.с.92), додана позивачем до клопотання про відкладення розгляду адміністративної справи (а.с.91), видана ОСОБА_1 в тім, що він був на прийомі в лікаря травматолога поліклініки №1 22.11.2016 і йому рекомендовано консультацію ортопеда.

Таким чином, дана довідка не підтверджує перебування позивача у певному хворобливому стані на момент призначення справи до судового розгляду на 30.11.2016, що перешкоджав прибути до суду, а тільки засвідчує факт звернення до лікаря.

Так само, довідкою №20 (а.с.116), доданою позивачем до клопотання про відкладення розгляду адміністративної справи (а.с.115), підтверджено те, що ОСОБА_1 знаходився на амбулаторному лікуванні в лікаря-травматолога поліклініки 31 ЦМЛ м.Рівне з 29.11.2016 по 12.12.2016, продовжує хворіти. При цьому у вказаній довідці не зазначено як саме продовжує хворіти ОСОБА_1: чи то перебуваючи на амбулаторному лікуванні, чи стаціонарному тощо. Проте, судовий розгляд справи було відкладено на 22.12.2016, відтак, враховуючи вказаний у довідці період перебування ОСОБА_1 на амбулаторному лікуванні як 29.11.2016-12.12.2019, дана довідка не може слугувати підтвердженням перебування позивача на лікуванні у лікарні, про що зазначено позивачем у вказаному клопотанні, станом на дату призначення судового засідання 22.12.2016.

Крім того, до позовної заяви позивач додав копію Договору про надання правової допомоги від 12.05.2016 (а.с.37), відповідно до якого адвокат ОСОБА_2 зобовязується надати клієнту (ОСОБА_1) таку правову допомогу: бути захисником і представником в підприємствах, установах, організаціях, правоохоронних органах, прокуратурі, суді першої інстанції, апеляційному суді, Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Верховному суді України, Європейському суді з прав людини, державній виконавчій службі з питання представництва, захисту інтересів і прав клієнта (п.1.1.). Клієнт надає право адвокату при здійсненні своїх повноважень: подавати і одержувати необхідні довідки та документи, заяви, клопотання, подавати позовні заяви, скарги, апеляційні скарги, касаційні скарги, розписуватись на них, брати участь у судових засіданнях, одержувати копії рішень, ухвал, постанов та інших документів, а також користуватись всіма іншими правами, наданими законодавством України адвокату як представнику і захиснику ОСОБА_3 України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Кримінально-процесуальним кодексом та цим договором (п.2.1.).

Відповідно до ч.1 ст.56 Кодексу адміністративного судочинства України сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника.

Згідно з ч.1 ст.59 Кодексу адміністративного судочинства України повноваження на ведення справи в суді дає представникові право на вчинення від імені особи, яку він представляє, усіх процесуальних дій, які може вчинити ця особа. При цьому ч.3 цієї ж статті Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що повноваження представника чинні протягом часу провадження у справі, якщо інший строк не зазначено у довіреності.

Подаючи вищевказані клопотання про відкладення розгляду справи позивач жодним чином не зазначив щодо неможливості участі його представника у судовому засіданні, будь-яких причин з приводу цього суду не повідомив, що надало підстави суду для висновку щодо спроб створення позивачем штучних перешкод для здійснення судового розгляду та вирішення справи по суті у встановлений процесуальним законом строк.

Відповідно до частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, одним з критеріїв для визначення розумності строку є поведінка сторін (позивачів та відповідачів), приймаючи до уваги, що зацікавлена особа зобовязана вчиняти дії, що її стосуються, лише належним чином, не вдаватися до маневрів, аби виграти час, та використовувати можливості, надані внутрішнім правом, щоб скоротити судовий розгляд.

Дослідивши вищевказані клопотання позивача та проаналізувавши послідовність його дій, суд вважає, що позивач зловживає своїм правом створюючи штучні перепони для вирішення спору у межах визначеного Кодексом адміністративного судочинства України строку.

Суд зауважує, що позивачу було надано можливість для його участі або забезпечення участі його представника в суді та надано достатньо часу для підготовки додаткових пояснень, які можуть слугувати розгляду та вирішенню справи та прийняття судом рішення. Однак, позивач не скористався таким правом і не довів суду поважність причин, які слугують відкладенню розгляду справи, не забезпечив участь свого представника у судовому засіданні, що на думку суду було цілком за можливе.

Крім того суд зазначає, що процесуальний закон не обмежує позивача у виборі представника для участі у судовому розгляді справи, однак жодних причин щодо неможливості забезпечення участі іншого представника у розгляді справи позивач суду не навів як і не клопотав про надання часу для вирішення такого питання.

За таких обставин суд зазначає, що результат постійного відкладення спричиняє невиправдане затягування розгляду справи, порушення строків її розгляду, вирішення справи та прийняття остаточного рішення судом. А тому, причини неприбуття позивача в судові засідання 30.11.2016 та 22.12.2016 суд вважає неповажними.

Керуючись п.4 ч.1 ст. 155, ст. 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправною бездіяльності та стягнення одноразової грошової допомоги, - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Сало А.Б.