Справа № П/811/589/16
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2016-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Україна КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2016 року справа №П/811/589/16

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Брегея Р.І.,

в присутності секретаря судового засідання Гуріної І.С.,

за участі позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2,

і представників відповідача ОСОБА_3

та третьої особи ОСОБА_4, ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Кропивницький адміністративний позов депутата Кіровоградської обласної ради ОСОБА_1 до Кіровоградської обласної ради (далі ОСОБА_6) (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача товариство з обмеженою відповідальністю "Українські рідкісні метали" (далі Товариство)) про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з заявою до ОСОБА_6 про визнання протиправним та скасування рішення від 20 травня 2016 року №93, яким погоджено клопотання Товариства щодо надання спеціального дозволу на користування надрами.

ОСОБА_1 та його представник підтримали вимогу позову.

Пояснили, що за рішення проголосувала мінімальна кількість депутатів ОСОБА_6, яка необхідна для його прийняття.

Стверджували, що у результативному голосуванні за згадане рішення не брав участі депутат ОСОБА_7, голос якого враховано за його прийняття.

На їх думку, за цього депутата проголосувала інша особа, що доводить незаконність рішення.

ОСОБА_6 заперечив стосовно задоволення позову.

Пояснив, що депутат ОСОБА_7 брав участь у голосуванні за проект рішення, котре оскаржується.

Стверджував, що позивач не має права його оскаржувати, так як воно стосується жителів території, які не обирали його депутатом ОСОБА_6.

ОСОБА_6 Товариства також заперечили стосовно задоволення позову.

Зазначили, що відеозапис голосування, який вівся свідком ОСОБА_8, не доводить відсутність депутата ОСОБА_7 в залі засідання сесії ОСОБА_6.

Водночас, звертали увагу, що позивач оскаржує нормативно-правовий акт органу місцевого самоврядування.

На їх думку, він не є тим позивачем, якому відповідно до приписів КАС України надано право його оскаржувати.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1, представників сторін та третьої особи, допитавши свідків і дослідивши матеріали справи, зробив висновок про задоволення позову з таких підстав.

Встановлені судом обставини, що стали підставами звернення.

Так, до складу ОСОБА_6 входить 64 депутати (Том 1 а.с.61-63).

20 травня 2016 року відбулось засідання п'ятої сесії сьомого скликання ОСОБА_6.

Електронна система голосування "Віче" (далі електронна система) засвідчила реєстрацію 57 депутатів, серед яких були ОСОБА_9, ОСОБА_1, ОСОБА_7, ОСОБА_10

Рада діє на підставі Регламенту, який затверджено її рішенням від 25 грудня 2015 року №9 (Том 1 а.с.64-96).

ОСОБА_6 відповідача повідомив, що перед початком пленарного засідання депутатам видається картка для голосування, за отримання якої вони не ставлять підпис у жодному документі.

Після засідання депутати залишають картку у пульті для голосування електронної системи.

У судовому засіданні представник ОСОБА_6 надав відеозапис пленарного засідання.

Ракурс запису спрямовувався виключно на місце розташування президії ОСОБА_6, що виключає можливість спостереження за діями депутатів у залі.

Повідомив, що не вівся відеозапис усього приміщення залу засідань у зв'язку з несправністю частини камер.

Згідно протоколу пленарного засідання ОСОБА_6 від 20 травня 2016 року №5 двічі на розгляд ставилось питання щодо прийняття рішення про погодження клопотання Товариства стосовно надання спеціального дозволу на користування надрами (Том 1 а.с.97-106).

Перший раз рішення не прийнято, оскільки за нього проголосував тільки 31 депутат.

З другої спроби за рішення проголосували 33 депутати, що вистачило для його прийняття.

У протоколі зазначено, що серед депутатів, які брали участь у голосуванні, були ОСОБА_9, ОСОБА_1, ОСОБА_7, ОСОБА_10

Депутати ОСОБА_9 та ОСОБА_7 голосували за прийняття рішення, а ОСОБА_1 і ОСОБА_10 утримались від голосування.

У судовому засіданні суд переглянув у повному обсязі відеозапис засідання, який надав представник відповідача.

Відеозапис в хронологічному порядку відповідає змісту протоколу засідання.

Неодноразово в об'єктиві камери, за допомогою якої вівся відеозапис, з'являвся свідок ОСОБА_8, в руках котрого знаходився штатив та відеокамера.

Свідок ОСОБА_8 є журналістом, який входить до Національної спілки журналістів України (Том 1 а.с.220).

Під час допиту, як свідка, ОСОБА_8 показав, що був присутнім на засіданні сесії ОСОБА_10 та частково вів відеозапис її перебігу.

Зазначив, що записував лише те, що його зацікавило.

Його зацікавило повторне голосування за проект оскарженого рішення, оскільки деякі депутати висували претензії до голосування (за даними електронної системи) депутатами, які відсутні в залі засідання.

Повідомив, що відеозапис перебігу голосування за проект оскарженого рішення передав позивачу (файл "MVI_4963.MOV").

Стверджував, що під час голосування депутат ОСОБА_7, який сидить поруч з депутатом ОСОБА_9 (представляють одну фракцію депутатів), не знаходився на робочому місці в залі засідання.

ОСОБА_1 та свідок ОСОБА_10 є представниками іншої фракції депутатів.

Згідно схеми розсадки депутатів ОСОБА_1 і ОСОБА_10 розміщені в зоні прямої видимості робочих місць депутатів ОСОБА_7 та ОСОБА_9 (Том 2 а.с.3).

У судовому засіданні свідок ОСОБА_10 та позивач показали, що під час повторного голосування за проект рішення стосовно клопотання Товариства свідок ОСОБА_7 не знаходився в залі засідання.

ОСОБА_1 надав суду відеозапис засідання сесії ОСОБА_10, який йому передав свідок ОСОБА_8

Згідно висновку експертного дослідження спеціаліста з комп'ютерної техніки та програмних продуктів від 16 вересня 2016 року №02/09-16 в структурі файлу "MVI_4963.MOV" ознак монтажу програмними засобами не виявлено (Том 2 а.с.16-28).

Переглядаючи цей відео файл, суд встановив наступне:

- відеозапис розпочинається з моменту, коли голова ОСОБА_10 вносить на повторний розгляд проект рішення;

- надалі об'єктив камери фіксує результати голосування на екрані;

- після цього об'єктив камери зразу ж направляється на робоче місце депутата ОСОБА_7;

- на відеозаписі чітко можна побачити, що за робочим місцем ОСОБА_7 нікого не має.

Водночас, свідок ОСОБА_8 надав у повному обсязі, відзнятий ним, відеозапис засідання сесії ОСОБА_10.

Переглянувши цей матеріал, суд виявив, що об'єктив камери неодноразово спрямовувався в зал засідання.

Декілька раз в кадр запису потрапляли робочі місця депутатів ОСОБА_1, ОСОБА_10, ОСОБА_7 та ОСОБА_9

Депутати ОСОБА_1, ОСОБА_10 та ОСОБА_9 з'являлись в кадрі, а ОСОБА_7 ні.

Свідок ОСОБА_7 показав, що під час повторного голосування за проект оскарженого рішення проголосував і зразу ж покинув зал засідання.

Свідок ОСОБА_9 показав, що свідок ОСОБА_7 брав участь у повторному голосуванні.

Згідно протоколу засідання сесії ОСОБА_10 та відеозапису, який надали сторони, повторне голосування відбулось до обідньої перерви.

Після продовження засідання депутат ОСОБА_11 звертав увагу керівника ОСОБА_10, що до обідньої перерви мало місце неособисте голосування депутатів, та просив поставити на обговорення питання про повторне голосування проектів рішень, у тому числі і стосовно Товариства.

ОСОБА_12 відмовив у такому проханні та роз'яснив про право на звернення до суду.

Водночас, дав доручення працівникам апарату ОСОБА_12 зібрати картки депутатів для голосування, що не знаходились в залі засідання.

Одним з таких виявився ОСОБА_7

Юридична оцінка встановлених судом обставин справи.

Перш за все, вирішуючи будь-яку справу, суду треба дати відповідь на ряд запитань.

У даному випадку він зобов'язаний відповісти на такі: чи є оскаржене рішення нормативно-правовим актом, а позивач має право його оскаржувати; чи брав участь у голосуванні депутат ОСОБА_7; якщо не брав, то чи впливає факт голосування іншою особою від його імені на законність рішення.

Відповідь на перше запитання.

Так, нормативно-правовий акт офіційний письмовий документ, прийнятий уповноваженими фізичними особами у визначеній законодавством формі та за встановленою законодавством процедурою, спрямований на регулювання суспільних джерел права що містить норми права, має неперсоніфікований характер і розрахований на неодноразове застосування.

У даному випадку рішення ОСОБА_12 є персоніфікованим, не містить норми права (правила) та розраховане на одноразове застосування.

А тому, не є нормативно-правовим актом.

Оскаржене рішення є актом індивідуальної дії.

Таким чином, щодо його оскарження не поширюються особливості розгляду, які передбачені приписами статті 171 КАС України.

Депутат ОСОБА_1 обирався по мажоритарному округу, однак є частиною колегіального органу, який представляє усю громаду області.

Він бере участь у прийнятті рішень, які стосуються як жителів певного району області, так і усієї області.

Отже, може оскаржувати усі рішення відповідача, в яких вбачає порушення, котрі допущені під час їх прийняття.

Це обумовлено тим, що у такий спосіб захищає себе від звинувачень у прийнятті незаконних рішень.

Відповідь на друге запитання.

Частиною 2 статті 71 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок стосовно доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Оскільки відповідач заперечував щодо задоволення позову, то саме він зобов'язаний доказувати правомірність прийнятого рішення.

Проаналізувавши обставини справи, суд встановив, що він доводив правомірність сукупністю таких доказів: показаннями свідків ОСОБА_9, ОСОБА_7 та відеозаписом, який ним наданий.

Тобто, сукупністю цих доказів відповідач бажав довести факт голосування депутата ОСОБА_7 за прийняте рішення.

Об'єктив камери, що проводила відеозапис, який наданий відповідачем, жодного разу не спрямовувався на депутатів, а лише на президію ОСОБА_12.

Показання свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_9 суперечать показанням свідків ОСОБА_10, ОСОБА_8 та поясненням позивача, який також є депутатом ОСОБА_10.

Водночас, показання цих свідків та пояснення ОСОБА_1 узгоджуються з відеозаписом голосування за рішення, на якому чітко можна побачити відсутність депутата ОСОБА_7 на робочому місці.

Свідок ОСОБА_8 згідно відеозапису відповідача був присутнім на засіданні сесії ОСОБА_10.

Наданий ним відеозапис голосування не містить ознак монтажу.

А тому, є належним і допустимим доказом.

Підсумовуючи, суд робить висновок, що відповідач не надав доказів, які б доводили, що депутат ОСОБА_7 брав участь у голосуванні за рішення, яке оскаржується.

Позивач же надав докази, котрі в сукупності доводять, що в цей час депутат ОСОБА_7 був відсутній на робочому місці у залі засідання.

Отже, від імені ОСОБА_7 проголосувала інша особа, а його показання та показання свідка ОСОБА_9 є завідомо неправдивими.

Разом з тим, суд звертає увагу на наступне.

Після прийняття рішення депутати ОСОБА_10 публічно висловлювались про неособисте голосування деякими депутатами.

Як наслідок, за дорученням голови ОСОБА_10, карточку для голосування депутата ОСОБА_7 вилучили з пульту електронної системи у зв'язку з його відсутністю.

Підпунктом 3.13.3 пункту 3.13 Регламенту встановлено, що фонограма та відеозапис пленарного засідання зберігаються на електронних носіях у виконавчому апараті ради протягом 3 років після закінчення скликання.

Відеозапис повинен бути такої якості, який би виключав жодний сумнів стосовно порушення процедури прийняття рішення.

Відсутність відеозапису такої якості унеможливила доведення відповідачем правомірності оскарженого рішення (дотримання процедури).

Відповідь на третє запитання.

Підпунктом 3.11.1 пункту 3.11 Регламенту визначено, що рішення приймаються відкритим (у тому числі поіменним) або таємним голосуванням у порядку, визначеному цим Регламентом.

Депутат бере участь у голосуванні лише особисто і не має права подати свій голос заздалегідь або пізніше.

Отже, під час голосування за рішення допущено порушення Регламенту, оскільки від імені депутата ОСОБА_7 проголосувала невстановлена особа.

Таке голосування зараховано за прийняття рішення.

Цей голос не може бути враховано, оскільки не відображає волю депутата.

А тому, за прийняття рішення проголосувало лише 32 депутати, що не перевищує половини від загальної кількості депутатів (64 депутати).

Підпунктом 3.12.2 пункту 3.12 Регламенту встановлено, що рішення ради (крім процедурних) приймається на її пленарному засіданні після його обговорення та вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", що передбачають інші співвідношення голосів для прийняття рішення.

Таким чином, проект рішення стосовно погодження клопотання Товариства є неприйнятим (відхиленим).

Це ж не давало право голові ОСОБА_10 виготовити та підписати оскаржене рішення.

Отже, воно є незаконним та його належить скасувати відповідно до приписів пункту 1 частини 3 статті 2 КАС України (порушення процедури прийняття, що впливає на законність рішення).

Підсумовуючи, суд зробив висновок про задоволення позову.

Розподіл судових витрат здійснюється за правилами статті 94 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.94, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовільнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кіровоградської обласної ради від 20 травня 2016 року №93, яким погоджено клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Українські рідкісні метали" про надання спеціального дозволу на користування надрами.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської обласної ради на користь депутата Кіровоградської обласної ради ОСОБА_1 судові витрати у сумі 552 грн.

Постанова може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня отримання її копії.

Повний текст постанови виготовлено 29 грудня 2016 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_13