Справа № 817/1029/16
Суддя: Жуковська Л.А.
Дата ухвалення: 2016-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 грудня 2016 р.Р і в н е 817/1029/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Жуковської Л.А., за участю секретаря судового засідання Левченко Т.М., сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник не прибув,

відповідача: представник не прибув,

третя особа на стороні відповідача: представник не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань у місті Рівне

до Управління Держпраці у Рівненській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Житлово-комунальне підприємство "Сонячне"
про скасування актів , -
В С Т А Н О В И В:

Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань у місті Рівне звернулось до суду з позовом до Управління Держпраці у Рівненській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Житлово-комунальне підприємство "Сонячне" про скасування акту №2 про нещасний випадок пов'язаний з виробництвом, що стався з ОСОБА_2 12.12.2015 року, що затверджений 05.02.2016 року Управлінням Держпраці у Рівненській області та акт проведення групового нещасного випадку із смертельними наслідками, що сталися 12.12.2015 року о 12:30 год. у ЖКП "Сонячне", що затверджений 05.02.2016 року Управлінням Держпраці у Рівненській області.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що не погоджується з оспорюваними актами та вважає їх необґрунтованими, оскільки наголошує, що нещасний випадок стався з особою, які працювала за цивільно-правовим договором та не пов'язаний з виконанням трудових обовязків. Просить позов задовольнити повністю.

У судове засідання представник позивача не прибув, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача у судове засідання не прибули, про дату, час та місце його проведення повідомлені належним чином. Відповідачем подано заяву про розгляд справи за його відсутності.

Повно та всебічно з'ясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими доказами, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Судом встановлено, що 14.12.2015 року - 04.02.2016 року комісія утворена Управлінням Держпраці у Рівненській області провела спеціальне розслідування групового нещасного випадку зі смертельними наслідками, що стався 12.12.2015 року о 12 год. 30 хв. у ЖКП "Сонячне", біля 5-ти поверхового будинку за адресою: АДРЕСА_1, з гр. ОСОБА_3, гр. ОСОБА_2, за наслідками якого складено акт за формою Н-5 та акт №2 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом за формою Н-1 від 04.02.2016 року, що затверджені першим заступником начальника Управління Держпраці у Рівненській області 05.02.2016 року (а.с. 9-39).

Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань у місті Рівне звернулось до суду з позовом про скасування даних актів та зобов'язання провести перерозслідування.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 05.04.2016 року, яку залишено без змін ухвалою Апеляційного суду в Рівненській області від 24.05.2016 року, по справі №569/4200/16-ц у відкритті провадження у справі відмовлено, позивачу роз'яснено, що розгляд справи віднесено до юрисдикції Рівненського окружного адміністративного суду (а.с. 70-72).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Пунктом 1 частини 1 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що справа адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Пунктом 7 частини 1 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суб'єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Таким чином, розгляду в порядку адміністративного судочинства підлягає спір за участю суб'єкта владних повноважень, який в межах спірних правовідносин діє на виконання своїх владних управлінських функцій та/або делегованих повноважень.

При цьому, у випадку, якщо орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа чи інший суб'єкт не здійснює щодо іншого учасника спору владних управлінських функцій та/або делегованих повноважень, то він не може вважатися суб'єктом владних повноважень у розумінні КАС України.

В ухвалах Рівненського міського суду Рівненської області від 05.04.2016 року та Апеляційного суду в Рівненській області від 24.05.2016 року по справі №569/4200/16-ц, які набрали законної сили, зазначено про те, що спір з приводу скасування актів за формами Н-5 і Н-1 від 04.02.2016 року, по своїй суті, виник між юридичною особою, якою є Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань у місті Рівне та суб'єктом владних повноважень, яким є Управління Держпраці у Рівненській області, стосовно оскарження рішень, які є актами індивідуальної правової дії.

В силу приписів пункту 5 частини 1 статті 1 Закону України "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 23.09.1999 року №1105-XIV, нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть.

Відповідно до ч. 2, ч. 3 ст. 36 Закону України "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 23.09.1999 року №1105-XIV, факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України "Про охорону праці". Підставою для оплати потерпілому витрат на медичну допомогу, проведення медичної, професійної та соціальної реабілітації, а також страхових виплат є акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання (отруєння) за встановленими формами.

Згідно з п. 36 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, що затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року №1232 (надалі - Порядок), нещасні випадки із смертельними наслідками та групові нещасні випадки, які сталися одночасно з двома і більше працівниками, незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм підлягають спеціальному розслідуванню.

Пунктом 38 Порядку передбачено, що спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених пунктом 39 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку (далі - спеціальна комісія), утвореною територіальним органом Держпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку, у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (події) за погодженням з органами, представники яких входять до її складу.

До складу спеціальної комісії входять:

посадова особа територіального органу Держпраці (голова комісії);

представник Фонду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку в разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди;

представник органу управління підприємства або місцевої держадміністрації у разі, коли зазначений орган відсутній або нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди;

представник роботодавця або роботодавець (у виняткових випадках);

представник первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці);

представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб'єднання за місцем настання нещасного випадку;

представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, або такого закладу за місцем настання нещасного випадку, якщо він стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, у разі розслідування випадку гострого професійного захворювання (отруєння);

представник Держсільгоспінспекції у разі, коли нещасний випадок стався під час експлуатації зареєстрованих в ній сільськогосподарських машин (тракторів, самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, тракторних причепів, обладнання тваринницьких ферм, посівних та збиральних машин).

Пунктом 39 Порядку встановлено, що спеціальне розслідування групового нещасного випадку, під час якого загинуло від двох до чотирьох осіб, проводиться спеціальною комісією, яка утворюється Держпраці або за дорученням його територіальним органом і до складу якої входять представники органів, зазначених в абзацах третьому - дев'ятому пункту 37 цього Порядку, за погодженням з такими органами.

Пунктом 47 Порядку визначено, що за результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п'яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом акта (актів) член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово. Окрема думка додається до акта за формою Н-5 і є його невід'ємною частиною.

Пунктом 49 Порядку закріплено, що керівник органу, який утворив спеціальну комісію, повинен розглянути і затвердити примірники актів за формою Н-5 і Н-1 протягом доби після надходження матеріалів спеціального розслідування.

За змістом п. 54 Порядку, в разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім'ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку керівник Держпраці або його територіального органу з метою забезпечення об'єктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держпраці, які порушили вимоги цього Порядку. Рішення спеціальної комісії в іншому складі щодо результатів повторного (додаткового) спеціального розслідування обставин і причин настання нещасного випадку може бути оскаржено лише у судовому порядку.

Таким чином, законодавство визначає конкретний механізм щодо оскарження висновків спеціальної комісії щодо обставин та причин настання нещасного випадку і представники Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань у місті Рівне, які входили до складу комісії зі спеціального розслідування групового нещасного випадку з смертельними наслідками, що стався 12.12.2015 року о 12 год. 30 хв. у ЖКП "Сонячне", біля 5-ти поверхового будинку за адресою: АДРЕСА_1 з ОСОБА_3, ОСОБА_2, мали можливість оскаржити складені за наслідками його проведення акти за формою Н-5 і Н-1.

При цьому, Фонд соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань не має повноважень безпосередньо контролювати діяльність органів Держпраці та перевіряти правильність реалізації ними своєї компетенції в процедурі здійснення державного нагляду.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 Закону України "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 23.09.1999 року №1105-XIV, фонд розглядає справу про страхові виплати на підставі заяви потерпілого або заінтересованої особи за наявності усіх необхідних документів і приймає відповідні рішення у десятиденний строк, не враховуючи дня надходження зазначених документів. Рішення оформляється постановою, в якій зазначаються дані про осіб, які мають право на страхові виплати, розміри виплат на кожного члена сім'ї та їх строки або обґрунтування відмови у виплатах; до постанови додаються копії необхідних документів. Фонд може затримати страхові виплати до з'ясування підстав для виплат, якщо документи про нещасний випадок оформлені з порушенням установлених вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення про призначення страхових виплат позивачем станом на час звернення до суду з даним адміністративним позовом не приймалось.

Суд зазначає, що право на судовий захист є самостійним суб'єктивним правом особи, яке з'являється лише у момент порушення чи оспорення останнього.

Відтак, у порядку адміністративного судочинства можуть бути оскаржені лише ті рішення, дії чи бездіяльність, які безпосередньо порушують права чи обов'язки для позивача.

Проте, в межах спірних правовідносин порушення прав Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань у місті Рівне шляхом складення акту за формою Н-5 та акту №2 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом за формою Н-1 від 04.02.2016 року, що затверджені першим заступником начальника Управління Держпраці у Рівненській області 05.02.2016 року, не мало місця і звернення до суду з метою їх захисту їх передчасним.

За наведених обставин, позовні вимоги не знаходять свого підтвердження достатніми належними і допустимими доказами і до задоволення не підлягають.

За приписами статті 94 КАС України судові витрати на користь сторін не присуджуються.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позивачу - Відділенню виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань у місті Рівне у задоволенні адміністративного позову про скасування актів відмовити повністю.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Жуковська Л.А.