Справа № 304/1499/16-а
Суддя: Чепурнов В. О.
Дата ухвалення: 2016-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 304/1499/16-а
Провадження № 2-а/304/62/2016
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2016 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Чепурнова В. О.,

при секретарі Гавій Л.В.,

за участю позивача ОСОБА_1,

його представника ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконними та скасування акту № 646/1007 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протоколу про адміністративне правопорушення від 28 жовтня 2016 року, а також постанови № 347/1007 по справі про адміністративне правопорушення від 09 листопада 2016 року, -

В С Т А Н О В И В :

позивач звернувся в суд з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (Держархбудінспекції України), в якому посилається на те, що згідно направлення для проведення позапланової перевірки № 646/1007 від 21 жовтня 2016 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ОСОБА_4 було здійснено позапланову перевірку на дотримання вимог містобудівного законодавства щодо будівництва ним триповерхового житлового будинку розміщеного в м.Перечин, пл. Народна, 10 «А» Закарпатської області. За наслідками вказаної перевірки 28 жовтня 2016 року інспектором складено акт № 646/1007 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення, на підставі яких 09 листопада 2016 року інспектором винесено постанову №347/1007 по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої його було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 250 грн. Так, як вбачається з вказаної постанови, він порушив вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», згідно якого щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідальність за дане правопорушення передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП. Однак, він, як того вимагає вказана норма закону, повідомив Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про початок виконання будівельних робіт з 19 жовтня 2016 року та своєчасно подав відповідне повідомлення. Позапланова ж перевірка була проведена 25 жовтня 2016 року, тобто через сім днів після подання ним відповідного повідомлення, а отже всі вимоги закону ним дотримані. Оскільки, ніякого правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП він не вчиняв, у його діях відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, ним дотримано всі вимоги чинного законодавства при проведенні реконструкції будинку, жодних належних та допустимих доказів про порушення ним вимог містобудівного законодавства немає, а тому просив позов задовольнити та визнати незаконним і скасувати акт № 646/1007 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення від 28 жовтня 2016 року, а також постанову № 347/1007 по справі про адміністративне правопорушення від 09 листопада 2016 року.

До початку розгляду справи по суті позивач змінив позовні вимоги та просив визнати незаконною та скасувати постанову № 347/1007 по справі про адміністративне правопорушення від 09 листопада 2016 року.

У судовому засіданні позивач та його представник змінені позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини позовної заяви крім того, додали до матеріалів справи фотографії відповідного обєкту, які на їх думку, повністю підтверджують їх процесуальну позицію.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив в повному обсязі та просив суд у задоволенні позову відмовити посилаючись на те, що оскаржувана постанова відповідає вимогам чинного законодавства, винесена у відповідності з діючими нормативно-правовими актами в сфері будівельного та архітектурного контролю. Наведені в постанові відповідача факти порушення чинного законодавства підтверджені належними та допустимими доказами, зокрема показами свідків ОСОБА_5 і ОСОБА_6 та надав суду відповідні копії пояснень даних осіб (а. с. 65, 66).

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що змінений позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Частина 2 статті 2 КАС України встановлює, що до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно п. п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілям, на досягнення яких спрямоване це рішення(дія); з урахуванням права особи на участь в процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції (адміністративна справа) публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно ст. 18 ч. 1 п. 1 цього Кодексу місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Як розяснює п. 3 постанови Пленуму Вищого Адміністративного Суду України № 2 від 06 березня 2008 року постанова про притягнення фізичних осіб до адміністративної відповідальності є правовим актом індивідуальної дії.

Згідно ст. 288 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено в суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

В судовому засіданні встановлено, що згідно направлення для проведення позапланової перевірки № 646/1007 від 21 жовтня 2016 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ОСОБА_4 було здійснено позапланову перевірку на дотримання вимог містобудівного законодавства щодо будівництва (реконструкції) позивачем триповерхового житлового будинку розміщеного в м. Перечин, пл. Народна, 10 «А» Закарпатської області (а. с. 12).

Встановлено, що за наслідками вказаної перевірки 28 жовтня 2016 року інспектором складено акт № 646/1007 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення, на підставі яких 09 листопада 2016 року інспектором винесено постанову № 347/1007 по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 250 грн. (а. с. 13-19).

В судовому засіданні встановлено, що позивачу ставиться за вину те, що він порушив вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року, згідно якого замовник має право виконувати будівельні роботи після подання ним повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідальність за дане правопорушення передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП, а саме за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні

В той же час в судовому засіданні встановлено, що позивачу 13 жовтня 2016 року відділом містобудування, архітектури та з питань цивільного захисту населення Перечинської райдержадміністрації Закарпатської області видано будівельний паспорт реконструкції житлового будинку з надбудовою мансардного поверху за адресою: м.Перечин, площа Народна, 10 «А» (а. с. 55-64).

Як достовірно встановлено в судовому засіданні позивач у відповідності до вимог п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року датою 19 жовтня 2016 року повідомив управління Держархбудінспекції України в Закарпатській області про початок виконання будівельних робіт (а. с. 8, 49), в той час як перевірка відбулася та оскаржувана постанова винесена відповідачем 28 жовтня 2016 року, тобто через 9 днів з моменту відповідного повідомлення про початок будівельних робіт.

Крім того, факт належного повідомлення про початок будівельних робіт підтверджується також даними офіційного сайту Держархбудінспекції України за жовтень 2016 року, згідно якого позивачем належним чином та завчасно повідомлено Держархбудінспекцію України про початок будівельних робіт, номер повідомлення 10 (а. с. 50).

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 23 цього Кодексу адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 27 КУпАП штраф є грошовим стягненням, що накладається на громадян і посадових осіб за адміністративні правопорушення у випадках і розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно ст. 280 цього Кодексу орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 12. «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 533 від 23 травня 2011 року посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Таким чином, на підставі вищенаведеного суд дійшов висновку, що відповідачем по справі під час здійснення позапланової перевірки не взято до уваги те, що правовою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП є відсутність повідомлення про початок виконання будівельних робіт на момент здійснення такої перевірки. Крім того, важливе значення для прийняття законного та обґрунтованого рішення має доведення в постанові належними та допустимими доказами факту початку саме будівельних робіт, які за своєю фактичною та юридичною природою відрізняються від підготовчих будівельних робіт, які не потребують відповідного повідомлення.

На підставі вищенаведеного суд дійшов висновку, що відповідачем при винесенні оскаржуваної постанови не було належним чином враховано та дотримано вищенаведених норм чинного законодавства України.

З врахуванням того, що при винесенні постанови про адміністративне правопорушення відповідачем порушено норми діючих нормативно-правових актів, тому суд вважає, що позов підлягає задоволенню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 19, 62 Конституції України, ст. ст. 1, 2, 3, 17, 18, 70, 71, 86, 159-163 КАС України, ст. ст. 7, 33, ч. 5 ст. 95, ст.ст. 222, 251, 258, 288, 293 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

змінений позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови № 347/1007 по справі про адміністративне правопорушення від 09 листопада 2016 року задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову № 347/1007 по справі про адміністративне правопорушення від 09 листопада 2016 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_4 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 250 (чотири тисячі двісті пятдесят) грн., а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Постанова суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до суду апеляційної інстанції.

Головуючий:ОСОБА_7