Справа № 813/1705/16
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2016-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 грудня 2016 року справа № 813/1705/16
Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулкевич І.З.

секретар судового засідання Іванес Х.О.

за участю: представника позивачів Андрухів Ю.О., представника відповідача Галдецького Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 про визнання неправомірним дій та скасування наказу

Встановив:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до Військової частини польова пошта НОМЕР_1 про визнання неправомірними дій та скасування наказу.

07.09.2016 року позивачі уточнили позовні вимоги на виклали їх у наступній редакції:

1) визнати неправомірними дії Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 з проведення службового розслідування за фактом знищення стрілецької зброї АКС-74 НОМЕР_2 та пускових механізмів 9П519 №, 9П519 №, 9П519 №, стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ;

2) Скасувати в частині, що стосується ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , наказ командира Військової частини- польова пошта НОМЕР_1 від 18.04.2016 р №1160 "Про результати службового розслідування по факту знищення стрілецької зброї АКС-74У та пускових механізмів 9П519", зокрема пункти 8,9,10 резолютивної частини цього наказу;

3) стягнути з Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 незаконно стягнені з його грошового забезпечення 5 126,76 грн;

4) стягнути з Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3 незаконно стягнені з його грошового забезпечення 4847,80 грн.

Вимоги адміністративного позову мотивовані тим, що за фактом знищення стрілецької зброї АКС-74 НОМЕР_2 та пускових механізмів 9П519 № , 9П519 № , 9П519 № згідно з наказом командира Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 від 18.02.2016 № 472 проведено службове розслідування. За результатами службового розслідування на підставі Наказу від 18.04.2016 № 1160 «Про результати службового розслідування по факту знищення стрілецької зброї АКС-74У та пускових механізмів 9П519», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 притягнено до підвищеної матеріальної відповідальності.

В судовому засіданні представник позивачів адміністративний позов з уточненими вимогами підтримала та просила його задовільнити в повному обсязі. Суду надала пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві та додаткових письмових поясненнях.

Представник відповідача під час розгляду справи проти позову заперечив з підстав наведених у письмових запереченнях та додаткових запереченнях та просив відмовити у його задоволенні, вважаючи позовні вимоги не обґрунтованими.

Заслухавши пояснення сторін та показання свідків, дослідивши письмові докази, з`ясувавши фактичні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає частково до задоволення, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно зі ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

При цьому доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів (ч. 1 ст. 69 КАС України).

Наказом командира Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 від 18.02.2016 № 472 проведено службове розслідування по факту знищення стрілецької зброї АКС-74У та пускових механізмів 9П519.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме з наказу командира військової частини польова пошта НОМЕР_1 від 18.04.2016 № 1160 «Про результати службового розслідування по факту знищення стрілецької зброї АКС-74У та пускових механізмів 9П519» 07.02.2016 року в розташуванні відділення 3 зенітного ракетного взводу 4 зенітної ракетної батареї зенітного ракетно-артилерійського дивізіону військової частини польова пошта НОМЕР_3 на блок-пості № НОМЕР_4 сталася пожежа, в результаті якої було знищено стрілецька зброя АКС-74У та пускові механізми 9П519.

Вище згадані пускові механізми, що знищені в ході пожежі, знаходились у бліндажі, на виконання усного наказу тимчасово виконуючого обов`язки командира 4 ракетно-зенітної батареї ОСОБА_5 .

Так, згідно з наказом ОСОБА_5 відділенню, у складі якого несли вартову службу ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , було наказано залишити вище згадані пускові механізми у бліндажі Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 , а відділенню, яке змінювало їх на чергуванні на блок пості « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Знищення стрілецької зброї АКС-74У та пускових механізмів 9П519 відбулося внаслідок пожежі, яка зайнялася в бліндажі, де останні знаходились згідно розпорядження командира 4 ракетно-зенітної батареї ОСОБА_5 .

Відповідач прийшов до висновку, що пожежа та знищення майна відбулося внаслідок неналежного виконання обов`язків опалювача солдата ОСОБА_3 , а саме залишення пічки без догляду, невиконня особовим складом відділення вимог Наказу Міноборони від 20.10.2015 року, недостатнім контролем з боку командира 4 зенітної ракетної батареї зенітного ракетно-артилерійського дивізіону військової частини польова пошта НОМЕР_3 капітана ОСОБА_6 , розмір нанесеної шкоди державі становить 4062601 гривень.

За результатами розслідування наказом від 18.04.2016 № 1160 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 притягнено до підвищеної матеріальної відповідальності.

- солдата Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 ОСОБА_3 наказано притягнуто до підвищеної матеріальної відповідальності і утримати з нього загальну суму у розмірі 1 481 347 (один мільйон чотириста вісімдесят одна тисяча триста сорок сім) гривень 80 копійок;

- молодшого сержанта Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 ОСОБА_2 наказано притягнути до підвищеної матеріальної відповідальності і утримати з нього загальну суму у розмірі у розмірі 1 290 626 (один мільйон двісті дев`яносто тисяч шістсот двадцять шість) гривень 76 копійок;

- солдата ОСОБА_4 притягнути до підвищеної матеріальної відповідальності і утримати загальну суму у розмірі 1 290 626 (один мільйон двісті дев`яносто тисяч шістсот двадцять шість) гривень 76 копійок.

Підстави і порядок притягнення до матеріальної відповідальності військовослужбовців і призваних на збори військовозобов`язаних, винних у заподіянні шкоди державі під час виконання ними службових обов`язків, передбачених актами законодавства, військовими статутами, порадниками, інструкціями та іншими нормативними актами визначає Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затверджене Постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 року (далі Положення).

Відповідно до п. 1 Положення за шкоду, заподіяну державі не під час виконання службових обов`язків, зазначені особи несуть матеріальну відповідальність у порядку, передбаченому цивільним законодавством України.

Відшкодуванню підлягає пряма дійсна шкода, завдана розкраданням, пошкодженням, утратою або незаконним використанням військового майна, погіршенням або зниженням його цінності, що спричинило додаткові витрати для військових частин для відновлення, придбання майна чи інших матеріальних цінностей або надлишкові витрати. Військове майно - це державне майно, закріплене за відповідними частинами. До нього належать усі види озброєння, бойова та інша техніка, боєприпаси, пально-мастильні матеріали, продовольство, технічне, аеродромне, шкіперське, речове, культурно-просвітницьке, медичне, ветеринарне, хімічне, інженерне та інше майно, а також кошти.

У відповідності до п.3 вказаного Положення, військовослужбовці і призвані на збори військовозобов`язані несуть матеріальну відповідальність за наявністю: а) заподіяння прямої дійсної шкоди; б) протиправної їх поведінки; в) причинного зв`язку між протиправною поведінкою і настанням шкоди; г) вини у заподіянні шкоди.

Протиправною визнається така поведінка (дія або бездіяльність) військовослужбовця або призваного на збори військовозобов`язаного, коли він не виконує (недбало виконує) свої службові обов`язки. Військовослужбовець або призваний на збори військовозобов`язаний визнається винним у заподіяній шкоді, якщо протиправне діяння вчинено ним умисно чи з необережності.

За змістом пунктів 2, 13, 31 Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 23 червня 1995 року, військове майно - це державне майно, закріплене за відповідними військовими частинами.

У разі умисного знищення, пошкодження, псування, розкрадання, незаконного витрачання військового майна або вчинення інших умисних протиправних дій військовослужбовці та призвані на збори військовозобов`язані несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини державі.

Разом з тим, суд вважає, що відсутні підстави для притягнення військовослужбовців ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до матеріальної відповідальності, адже знищення військового майна відбулося внаслідок пожежі.

Частиною 1 п. 10 цього Положення передбачено, що військовослужбовці і призвані на збори військовозобов`язані за шкоду, заподіяну недбалим виконанням ними службових обов`язків, передбачених військовими статутами, порадниками, інструкціями та іншими нормативними актами, несуть матеріальну відповідальність у розмірі заподіяної шкоди, але не більше місячного грошового забезпечення.

Суд зазначає, що в діях Німого ОСОБА_7 не було умислу на спричинення шкоди державі, а відтак що відсутні підстави для винесення спірного наказу в частині відповідачів та як наслідок військовослужбовців безпідставно притягнуто до підвищеної матеріальної відповідальності.

Відповідно до Положення Про повну матеріальну відповідальність остання застосовується з наявності умисної форми вини. Матеріалами службового розслідування у діях Позивачів умислу не встановлено, як і необережності, оскільки військове майно було знищене внаслідок пожежі, що виникла поза волею Позивачів, так як причина пожежі в ході службового розслідування не була виявлена. Так само як не було виявлено прямого причинного зв`язку між діями позивачів та настанням пожежі.

Згідно пункту 7 та 9 цього Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР обліку підлягає все військове майно незалежно від його призначення та джерел надходження. Облік військового майна повинен бути своєчасним, достовірним і точним. Облік військового майна ведеться шляхом запису (відображення) в книгах (картках) обліку, інших матеріальних носіях інформації (далі облікові документи) даних про кількість, якісний (технічний) стан, облікові та заводські номери, вартість (ціну) військового майна, а також про його рух, втрату та нестачу.

Проте у матеріалах службового розслідування, за результатами якого Позивачів притягнено до підвищеної матеріальної відповідальності, немає даних про джерело надходження знищеного військового майна, постановку його на облік та знаходження на обліку держави чи Військової частини польова пошта НОМЕР_1 .

Документів, підтверджуючих, що знищене в ході пожежі майно, перебуває на обліку Військової частини польова пошта НОМЕР_1 не надано.

Крім того, згідно з абзацом другим пункту 21 Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР до висновку (розслідування) додаються, зокрема, довідка про вартісну оцінку заподіяної шкоди за підписом начальника відповідної служби та фінансового органу (головного бухгалтера) військової частини, яка є підставою для визначення розміру грошового стягнення.

В матеріалах службового розслідування відсутня довідка про вартісну оцінку заподіяної шкоди, за підписом начальника відповідної служби та фінансового органу (головного бухгалтера) військової частини, відповідно до якої мав бути визначений розмір грошового стягнення.

Також судом встановлено що пускові механізми, які є складовою частиною переносного зенітного ракетного комплексу, не належать до стрілецької зброї, і не повинні постійно триматися при собі, відповідно до пункту 2 розділу X Інструкції про організацію обліку, зберігання і видачі стрілецької зброї та боєприпасів у Збройних Силах України, затвердженої наказом Міністра оборони України від 29.06.2005 № 359 (у редакції наказу Міністерства оборони України від 20.10.2015 № 569).

Крім того, згідно з пунктом 3 розділу X Інструкції про організацію обліку, зберігання і видачі стрілецької зброї та боєприпасів у Збройних Силах України, затвердженої наказом Міністра оборони України від 29.06.2005 № 359 (у редакції наказу Міністерства оборони України від 20.10.2015 № 569) у польових умовах, на привалах, блокпостах та опорних пунктах стрілецька зброя встановлюється в похідні мотузкові ставниці. Під час розміщення в будівлях, інших пристосованих для проживання приміщеннях стрілецьку зброю дозволяється зберігати: поставленою стійко до стіни або підвішеною за ремені на цвяхах або складеною на полицях. Зберігання стрілецької зброї навалом забороняється. Місця, де зберігаються стрілецька зброя та боєприпаси, повинні постійно перебувати під охороною.

Судом встановлено, що за місцем розташування відділення не було облаштовано місця для зберігання зброї, яке мало бути під постійною охороною, в результаті чого зброя зберігалася за місцем розташування відділення в бліндажі в якому відбулась пожежа.

Суд відмічає, що службове розслідування, за результатами якого позивачів притягнено до матеріальної відповідальності проведене з порушенням процедури.

Відповідно до п.21 Положення Про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР, всі матеріали розслідування подаються на розгляд командиру (начальнику) військової частини, який його затверджує у разі прийняття рішення про стягнення з винного встановленої шкоди.

З дослідження матеріалів справи встановлено що, Акт службового розслідування не затверджений командиром військової частини, в правому верхньому куті відсутній кутовий штамп, і напис «затверджую» з зазначенням прізвища ім`я по батькові командира військової частини.

Також, згідно з абзацом третім пункту 17 Положення Про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня виявлення шкоди.

12.02.2016 року майор ОСОБА_8 подав рапорт від 12.02.2016 вх. № 3346 про пошкодження зброї та пускових механізмів. Службове розслідування було призначене 18 лютого 2016 року наказом командира Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 № 472. Згідно з пунктом 1 резолютивної частини наказу службове розслідування наказано провести в тридцятиденний термін з дня підписання наказу.

Акт службового розслідування та наказ про його результати оформлені 18 квітням 2016 року, тобто більше ніж через два місяці з дня виявлення шкоди та через два місяці з дня видачі наказу про призначення службового розслідування, а відтак відповідачем було порушено строк проведення службового розслідування.

Відповідно до абзацу другого пункту 4.3 Інструкції Інструкції про порядок проведення службового розслідування у Збройних Силах України, затвердженої Наказом Міністра оборони України від 15.03.2004 № 82, посадова особа, яка призначала службове розслідування, проводить бесіду з військовослужбовцем, стосовно якого воно проводилось. Згідно з абзацом четвертим цього пункту за результатами бесіди оформляється аркуш бесіди із зазначенням дати її проведення, а також заперечень, прохань (побажань) особи, стосовно якої проведено службове розслідування. Аркуш бесіди підписується особою, яка проводила бесіду, військовослужбовцем, з яким вона проводилась, присутніми посадовими особами та його безпосереднім начальником. Відповідно до абзацу шостого цього пункту аркуш бесіди зберігається з матеріалами службового розслідування. Також відповідно до абзацу першого пункту 23 Положення затвердженого постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР командир (начальник) військової частини після розгляду матеріалів розслідування зобов`язаний особисто провести бесіду з військовослужбовцем або призваним на збори військовозобов`язаним, який притягається до матеріальної відповідальності.

В оскаржуваних матеріалах службового розслідування відсутні аркуші бесіди з Позивачами. Не зазначено про такі і в переліку додатків до акту службового розслідування.

Також було також порушено пункт 22 Положення, згідно з яким військовослужбовці та призвані на збори військовозобов`язані, які притягаються до матеріальної відповідальності, ознайомлюються з матеріалами розслідування, про що у висновках робиться відповідний запис.
Відтак суд приходить до висновку, про скасування в частині, що стосується ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , наказу командира Військової частини- польова пошта НОМЕР_1 від 18.04.2016 р №1160 "Про результати службового розслідування по факту знищення стрілецької зброї АКС-74У та пускових механізмів 9П519", зокрема пункти 8,9,10 резолютивної частини цього наказу; про стягнення з Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 незаконно стягнені з його грошового забезпечення 5 126,76 грн; про стягнення з Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3 незаконно стягнені з його грошового забезпечення 4847,80 грн.

Щодо позовної вимоги про визнання неправомірних дій Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 з проведення службового розслідування за фактом знищення стрілецької зброї АКС-74 НОМЕР_2 та пускових механізмів 9П519 №, 9П519 №, 9П519 №, стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 то така не підлягає до задоволення, оскільки відповідно до Інструкції про порядок проведення службового розслідування у Збройних Силах України передбачено, що службове розслідування може бути проведено особисто командиром (начальником) чи доручено іншій посадовій особі, у разі невиконання або неналежного виконання військовослужбовцем службових обов`язків, що загрожувало життю і здоров`ю особового складу, цивільного населення або заподіяло матеріальну чи моральну шкоду.

За правилами, встановленими ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі і в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Згідно з ч.3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 162 КАС України у разі задоволення позовних вимог суд може прийняти постанову про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення, зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

З урахуванням встановлених фактичних обставин справи та вищенаведених норм чинного законодавства суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 7-14, 69-71, 86, 94, 128, 159-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Скасувати в частині, що стосується ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , наказ командира Військової частини- польова пошта НОМЕР_1 від 18.04.2016 р №1160 "Про результати службового розслідування по факту знищення стрілецької зброї АКС-74У та пускових механізмів 9П519", зокрема пункти 8,9,10 резолютивної частини цього наказу.

Стягнути з Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 незаконно стягнені з його грошового забезпечення 5 126,76 грн.

Стягнути з Військової частини-польова пошта НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3 незаконно стягнені з його грошового забезпечення 4847,80 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили в строк та в порядку, передбаченому ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова може бути оскаржена в строк та в порядку, визначеному ст.186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови виготовлено 30 грудня 2016 року.

Суддя Гулкевич І.З.