Справа № 802/2440/16-а
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2017-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 січня 2017 р. м. Вінниця

Справа № 802/2440/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Заброцька Людмила Олександрівна, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини в особі представника Уповноваженого з питань дотримання соціально-економічних та гуманітарних прав Дмитра Олексійовича Ляха про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини в особі представника Уповноваженого з питань дотримання соціально-економічних та гуманітарних прав Дмитра Олексійовича Ляха про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання вчинити дії.

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими матеріалами, вважаю, що зазначений позов підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до положень статей 6 та 104 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюють на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до наданих матеріалів суд встановив, що адміністративний позов подано шляхом надсилання на електронну пошту суду позовної заяви з додатками в електронному вигляді.

При цьому, позовну заяву підписано електронним цифровим підписом.

Згідно зі статтею 4 Закону України "Про електронний цифровий підпис" електронний цифровий підпис призначений для забезпечення діяльності фізичних та юридичних осіб, яка здійснюється з використанням електронних документів.

Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами - суб'єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

При цьому, положеннями цієї ж статті передбачено, що використання електронного цифрового підпису не змінює порядку підписання договорів та інших документів, встановленого законом для вчинення правочинів у письмовій формі.

Відповідно до частини 1 статті 105 КАС України адміністративний позов подається у формі письмової позовної заяви особисто позивачем або його представником. Позовна заява може бути надіслана до адміністративного суду поштою.

Згідно з частиною 4 статті 106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Норми зазначених статтей є обов'язковими і не передбачають можливості підписання позовної заяви цифровим підписом.

Аналіз наведеного дає підстави дійти висновку, що законодавством чітко передбачено форму, в якій подається адміністративний позов, а саме у виді письмової позовної заяви, підписаної позивачем або його представником, яка має бути подана до суду особисто або надіслана поштою. Норми КАС України не передбачають можливість направлення адміністративного позову до суду засобами телекомунікаційного зв"язку ( електронною поштою, факсимільним зв"язком ).

Положення КАС України вимагають наявності власноручного підпису на позовній заяві, у зв'язку з тим, що розгляд анонімних позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг чинним законодавством не допускається.

В свою чергу інформація, що передається через електронну пошту, виходячи з аналізу статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", не є письмовим зверненням, а є документом в якому інформація зафіксована у вигляді електронних даних, відповідно наведене не є тотожним.

Окрім того, суд зауважує, що згідно ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень.

Таким чином, позивачем не дотримано наведених норм КАС України щодо форми адміністративного позову та вимог до позовної заяви.

Вищевказані висновки узгоджуються з позицією Вищого адміністративного суду України, висловленою в "Роз'ясненні для громадян та учасників процесу щодо касаційних скарг, надісланих до ВАСУ електронною поштою" від 22 травня 2014 року та в Постанові Пленуму ВАСУ "Про узагальнення практики застосування адміністративними судами першої інстанції глав 1-4 розділу III Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду та вирішення адміністративних справ" від 29.09.2016 №14.

Також судом встановлено інші недоліки позовної заяви.

Частиною 3 статті 106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до Закону України "Про державний бюджет України на 2016 рік" станом на 01.01.2016 розмір мінімальної заробітної плати складав 1378,00 грн.

Частиною другою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно з ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як видно з позовної заяви та доданих до неї документів, позивачем в адміністративному позові заявлено 3 вимоги немайнового характеру, проте судовий збір не сплачено.

Поряд з цим, разом з позовною заявою позивачем подано заяву про звільнення від сплати судового збору.

Надаючи правову оцінку заяві позивача про звільнення останнього від сплати судового збору, суд зауважує таке.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір". Так, положеннями статті 8 зазначеного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене у позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23 січня 2015 року №2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір". У роз'ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

В підтвердження скрутного майнового становища позивачем надано довідку з Лівобережного міжрайонного центру зайнятості м. Вінниці зі змісту якої вбачається, що позивач з 22.05.2015 по 07.09.2015 перебував на обліку в Лівобережному центрі зайнятості м. Винниці та повторно взятий на облік з 20.10.2015. Разом з тим суд зауважує, що зазначена довідка не містить дати її формування, а відтак не може вважатись належним доказом щодо встановлення майнового стану позивача на час звернення до суду з даними позовом.

Також, суд зауважує, що надані позивачем відомості з інформаційного фонду Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів та утриманих податків від 09.11.2016 за №3212/08-01-13/К охоплюють лише період з 01.01.2016 по 30.06.2016 року, в той же час, в них не зазначається інформація щодо періоду з 30.06.2016 по дату формування витягу ( 09.11.2016 ). Таким чином, надана довідка взагалі не містить інформації щодо наявності або відсутності доходу в період з 01.07.2016 по листопад 2016, а тому такі відомості не є належним доказом щодо майнового стану позивача на час звернення з позовом до суду.

Враховуючи вищенаведене, суд не може вирішити питання щодо відкриття провадження у справі, оскільки позовна заява не відповідає вимогам передбаченим ст. 105 - 106 КАС України.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити перетворення судового процесу у безладний рух. У зв'язку з наведеним залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), не є порушенням права на справедливий судовий захист.

За правилами, визначеними частиною 1 статті 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в статті 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

З огляду на викладене, вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати особі, яка її подала, строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 105, 106, 108, 165, 186, 254 КАС України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини в особі представника Уповноваженого з питань дотримання соціально-економічних та гуманітарних прав Дмитра Олексійовича Ляха про визнання бездіяльності неправомірною та зобов'язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачу 5 - денний строк, з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду належно оформленої позовної заяви відповідно до вимог ст. 105, 106 КАС України та надання суду додаткових доказів щодо скрутного майнового стану позивача або докази сплати судового збору.

Роз'яснити, що в разі не усунення недоліків позовна заява повертається особі, яка її подала.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з позовною заявою, для відома та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна