Справа № 362/6243/16-а
Суддя: Лебідь-Гавенко Г. М.
Дата ухвалення: 2016-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/6243/16-а
Провадження № 2-а/362/220/16
У х в а л а

"13" грудня 2016 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського 1-ї роти бат. № 2 УПП м. Києва сержанта поліції ОСОБА_2 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

09 грудня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вище зазначеним адміністративним позовом, в якому просив визнати неправомірними дії відповідача щодо винесення відносно нього постанови АР № 314915 від 01 грудня 2016 року та скасувати вказану постанову, а справу закрити.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення можна оскаржити в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Отже, КУпАП, передбачаючи право на оскарження постанови до суду, не визначає самого порядку такого оскарження, а відсилає до КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються:

1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява;

2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є;

3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі;

4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо;

6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Так, згідно Постанови Пленуму Вищого Адміністративного Суду України від 23 січня 2015 року № 2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір»»: під час вирішення питання про відкриття провадження у справі або/чи прийняття до розгляду документа, що є обєктом справляння судового збору, суддя-доповідач, серед іншого, повинен перевірити відповідність сплаченої суми судового збору розміру ставок, встановлених Законом про судовий збір, порядку сплати судового збору, а у разі відсутності документа про сплату судового збору перевірити наявність пільг зі сплати цього платежу.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 106 КАС України, а саме: до адміністративного позову не додано квитанцію про сплату судового збору.

Позивач з посиланням на ст. 288 КУпАП вказує на те, що звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 5 ст. 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Вирішуючи питання колізії норм щодо сплати судового збору в справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення, зокрема ч. 5 ст. 288 КУпАП та положень Закону України Про судовий збір, суд керується тим, що саме ЗУ Про судовий збір як спеціальним законом, визначаються правові засади справляння судового збору та звільнення від сплати судового збору.

Частиною 1 ст. 3 ЗУ Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви.

Частиною другою тієї ж статті визначено випадки, коли судовий збір не справляється, а ст. 5 ЗУ Про судовий збір встановлює перелік категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору. Зазначені переліки є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягають.

Стаття 288 КУпАП не визначена ЗУ Про судовий збір як підстава звільнення від сплати судового збору.

Крім того, що ЗУ Про судовий збір є спеціальним правовим актом, що регулює питання оплати судового збору, він є ще й таким, що прийнятий у часі пізніше, порівняно із нормою ч. 5 ст. 288 КУпАП, а значить підлягають застосуванню саме норми ЗУ Про судовий збір.

За визначенням, наведеним у статті 2 Закону «Про судовий збір», платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Аналіз цієї норми разом з приписами частини третьої статті 106 КАС України дозволяє дійти висновку, що позивач від свого імені повинен сплатити судовий збір за подання позову.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 ЗУ Про судовий збір розміри ставок судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становлять 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто його розмір становить 551,20 грн.

Позови та заяви, які подаються до судів, можуть містити декілька самостійних вимог, кожна з яких є обєктом сплати судового збору.

З урахуванням вимог статті 6 цього Закону, з позовних заяв, що містять кілька вимог немайнового характеру, судовий збір справляється з кожної вимоги окремо.

Крім того, вимога, викладена в абзаці першому прохальної частини позову, а саме: вирішення питання про звільнення від сплати судових витрат не є позовною по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не може бути до нього звернена, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами, а здійснюється судом в силу положень КАС України та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід уточнити зміст позовних вимог в цій частині.

Також в матеріалах позову відсутній протокол про адміністративне правопоушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 106, 108 КАС України,

у х в а л и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського 1-ї роти бат. № 2 УПП м. Києва сержанта поліції ОСОБА_2 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків в пятиденний строк з дня отримання ухвали.

Розяснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається заявникові.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги, копія якої одночасно надсилається до суду апеляційної інстанції, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Лебідь-Гавенко Г.М.