Справа № 815/7502/16
Суддя: Глуханчук О. В.
Дата ухвалення: 2016-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/7502/16
УХВАЛА

29 грудня 2016 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Глуханчук О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд,

ВСТАНОВИВ:

28 грудня 2016 року до суду надійшов адміністративний позов Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговими транспортними засобами у розмірі 16 068, 21 грн.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 106 КАС України, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Позивач судовий збір за звернення до суду з даним позовом не сплатив.

В прохальній частині позову позивач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі, розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 87 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 р. №3674-VI.

У відповідності з ч. 1 ст. 8 Закону України Про судовий збір суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Аналогічно за приписами ч. 1 ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, підставою для відстрочення сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони.

Своє клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач аргументував тим, що на момент звернення до суду на рахунку позивача відсутні достатні кошти для сплати судового збору. Станом на 01.12.2016 року залишок бюджетних коштів за даними КЕКВ складає 497, 91 грн.

Оцінивши доводи, наведені в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов висновку, що у його задоволенні слід відмовити, з огляду на те, що обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

Аналогічну правову позицію висловив Пленум Вищого адміністративного суду України в постанові від 23 січня 2015 року № 2 Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI Про судовий збір.

Зазначена позиція також збігається із висновками Європейського суду з прав людини у справі Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України від 18 жовтня 2005 року (заява № 70297/01).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність встановлених законом підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано субєктом владних повноважень встановлюється ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України Про Державний бюджет України на 2016 рік від 25.12.2015 № 928-VIII, з 01 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378 гривень.

З огляду на заявлені позивачем вимоги про стягнення плати за проїзд у розмірі 16 068, 21 грн. ставка судового збору становить 1 378, 00 грн.

Згідно вимог ч. 2 ст. 9 Закону України Про судовий збір, суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином, зазначений адміністративний позов не відповідає вимогам ст. 106 КАС України в частині сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України, суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 70 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Абзацом двадцять сьомим пункту 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року N 270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв'язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Вміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв'язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України належним доказом надіслання суб'єктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом.

Такої правової позиції додержується Вищий адміністративний суд України відповідно до інформаційного листа від 16.11.2011 N 2091/11/13-11.

Позивач у якості доказу надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів надав до суду копію фіскального чеку «Укрпошти», однак з нього не вбачається, які саме документи направлено на адресу відповідача.

Вміст поштового відправлення повинен містити бланк опису поштового вкладення, який відображає вміст поштового відправлення, проте його позивачем до суду не надано.

Таким чином позивач, як субєкт владних повноважень не надав належних та достатніх доказів щодо виконання свого обовязку з надіслання відповідачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 106 КАС України, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Позивач звернувся до суду з вимогами про стягнення з відповідача - ОСОБА_1 плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговими транспортними засобами у розмірі 16 068, 21 грн. Однак, з позову та наданих до позову документів не вбачається, з яких підстав саме ОСОБА_1 визначено відповідачем по справі. В акті про перевищення транспортними засобами нормативних вагових параметрів від 25.06.2016 року зазначено, що перевіряється субєкт ОСОБА_1, водій транспортного засобу ОСОБА_2, адреса: АДРЕСА_1.

Також з матеріалів позову вбачається, що копію акту, довідки про результати контролю, та розрахунку отримав ОСОБА_2. Однак, позивач не надає жодного доказу щодо отримання вказаних документів відповідачем. При цьому, в розрахунку плати за проїзд зазначено, що перевізник зобов'язаний протягом 30 календарних днів з моменту визначення плати внести її та повідомити відповідний територіальний орган Укртрансбезпеки.

Крім того, суд зазначає, що позивачем надано копії документів поганої якості та не засвідчені уповноваженою особою Державної служби України з безпеки на транспорті.

Відповідно до ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

На підставі викладеного, суд вважає, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху та розяснює позивачу, що виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до суду доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви з додатками (опис вкладення та розрахунковий документ), а також оригіналу документу про сплату судового збору.

Платiжні реквiзити для перерахування судового збору: отримувач коштів - УК у м. Одесі/Київський район; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38016923; банк отримувача ГУ ДКСУ в Одеській області; код банку отримувача (МФО) 828011; рахунок отримувача 4005; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу - судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Одеський окружний адміністративний суд, .

Керуючись ст.ст. 87, 106, 108, 160, 165 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) до ОСОБА_1 про стягнення плати за проїзд, залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків позовної заяви 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Одеського окружного адміністративного суду протягом пяти днів з дня отримання її копії. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя О.В. Глуханчук