Справа № 818/1347/16
Суддя: В.О. Павлічек
Дата ухвалення: 2016-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2016 р. Справа №818/1347/16

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Павлічек В.О.,

за участю секретаря судового засідання - Терехової О.Ю.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Шосткинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_3 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_3І.), звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Шосткинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Сумській (далі по тексту - відповідач, Шосткинська ОДПІ), в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ начальника Шосткинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Сумській області від 26.09.2016 року № 310 про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідальність головного державного інспектора Глухівського відділення Шостинської ОДПІ Головного управління ДФС у Сумській області ОСОБА_3.

Позовні вимоги обгрунтовуються тим, що 26 вересня 2016 року в день звільнення ОСОБА_3 з Шосткинської обєднаної державної податкової інспекції у Сумській області Головного управління ДФС у Сумській області, позивача ознайомили з наказом від 26.09.2016 року № 310 про застосування заходу дисциплінарного стягнення у вигляді - попередження про неповну службову відповідність, а саме, за порушення вимог п. 8 ст. 65 Закону України «Про державну службу» (невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця) та порушення вимог ст. 40 Закону України «Про запобігання корупції». Позивач вважає, що оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки він не вчинив жодної винної, умисної дії, яка б могла прямо чи опосередковано свідчити про його політичну упередженість та в наслідок вчинення якої для Шосткинської обєднаної державної податкової інспекції у Сумській області Головного управління ДФС у Сумській області настали негативні наслідки або яка могла негативно вплинути на імідж державного органу та довіру до влади або становити загрозу для конституційного ладу, територіальної цілісності і національної безпеки, для здоровя та прав і свобод інших людей.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача проти позовних вимог заперечував та просив відмовити в їх задоволенні, зазначивши, що Дисциплінарною комісією Шосткинської ОДПІ згідно ст. 71 Закону України «Про державну службу» проведено службове розслідування за фактами викладеними у поданні прокуратури від 06.07.2016 №100-4305 вих-16, а саме за фактом можливого порушення вимог закону щодо політичної нейтральності ОСОБА_3 та за наявності підстав вжиття заходів реагування. У ході проведення службового розслідування встановлено, що ОСОБА_3 в податкових органах працює з січня 2003 року, з 01 червня 2016 року займав посаду головного державного інспектора Глухівського відділення Шосткинської ОДПІ ГУ ДФС у Сумській області, дисциплінарних стягнень не має. ОСОБА_3 є депутатом Глухівської міської ради Сумської області VII скликання від політичної партії «Українське обєднання патріотів -«УКРОП»». При цьому, ОСОБА_3 про реєстрацію кандидатом у депутати Глухівської міської ради на місцевих виборах, що відбувались 25.10.2015 року, керівника Глухівської ОДПІ письмово не повідомив, чим порушив статтю 10 Закону України «Про державну службу» (а.с. 25-26).

Заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 08.08.2016 року до Шосткинської ОДПІ надійшло подання Шосткинської місцевої прокуратури від 06.07.2016 року № 100-4305 вих-16 у порядку ч. 3 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» про ініціювання проведення службового розслідування за фактом можливого порушення вимог закону щодо політичної нейтральності ОСОБА_3 та за наявності підстав вжиття заходів реагування (а.с. 27).

В зв'язку з чим, дисциплінарною комісією Шосткинської ОДПІ проведено службове розслідування за фактами викладеними у поданні прокуратури, за результатами якого складено акт від 09.09.2016 року № 1 (а.с. 28-29). В ході проведення службового розслідування встановлено, що ОСОБА_3 в податкових органах працює з січня 2003 року, на час проведення службового розслідування займав посаду головного державного інспектора Глухівського відділення Шосткинської ОДПІ ГУ ДФС у Сумській області, дисциплінарних стягнень не має. Крім того, ОСОБА_3 є депутатом Глухівської міської ради Сумської області VII скликання від політичної партії «Українське обєднання патріотів -«УКРОП»».

У висновку зазначено, що дисциплінарна комісія дійшла висновку, що ОСОБА_3 порушено вимоги п. 8 ст. 65 Закону України "Про державну службу" (невиконаня вимог щодо політичної неупередженості державного службовця), порушено вимоги ст. 40 Закону України "Про запобігання корупції" ("Політична нейтральність") та запропоновано надати пропозицію начальнику Шосткинської ОДПІ ГУ ДФС у Сумській області про необхідність застосування заходу дисциплінарного стягнення за даний проступок керуючись п. 4 ст. 66 Закону України "Про державну службу" у вигляді попередження про неповну службову відповідність головному державному інспектору Глухівського відділення Шосткинської ОДПІ ГУ ДФС у Сумській області ОСОБА_3 (а.с. 29, зворотня сторона).

На підставі подання Дисциплінарної комісії від 09.09.2016 року начальником Шосткинської ОДПІ ГУ ДФС у Сумській області було прийнято наказ від 26.09.2016 року № 310 про застосування до ОСОБА_3 заходу дисциплінарного стягнення у вигляді - попередження про неповну службову відповідність за порушення вимог п. 8 ст. 65 Закону України «Про державну службу» (невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця) та порушення вимог ст. 40 Закону України «Про запобігання корупції» (а.с. 7, 32).

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Статтею 10 Закону України «Про державну службу» передбачено, що державний службовець не має права :

1) бути членом політичної партії, якщо такий державний службовець займає посаду державної служби категорії "А". На час державної служби на посаді категорії "А" особа зупиняє своє членство в політичній партії;

2) обіймати посади в керівних органах політичної партії;

3) суміщати державну службу із статусом депутата місцевої ради, якщо такий державний службовець займає посаду державної служби категорії "А";

4) залучати, використовуючи своє службове становище, державних службовців, посадових осіб місцевого самоврядування, працівників бюджетної сфери, інших осіб до участі у передвиборній агітації, акціях та заходах, що організовуються політичними партіями;

5) у будь-який інший спосіб використовувати своє службове становище в політичних цілях.

Частиною 2 ст. 6 Закону України «Про державну службу» визначено перелік посад, що відносяться до категорії "А" (вищий корпус державної служби).

Відповідно до ст. 65 Закону України "Про державну службу" підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

У ч. 2 ст. 65 Закону України "Про державну службу" наводиться перелік дисциплінарних проступків, якими, зокрема, є: невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця.

Частиною 8 ст. 4 Закону України «Про державну службу» визначено, що політична неупередженість - це недопущення впливу політичних поглядів на дії та рішення державного службовця, а також утримання від демонстрації свого ставлення до політичних партій, демонстрації власних політичних поглядів під час виконання посадових обовязків.

Стаття 40 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобовязані при виконанні своїх службових повноважень дотримуватися політичної нейтральності, уникати демонстрації у будь-якому вигляді власних політичних переконань або поглядів, не використовувати службові повноваження в інтересах політичних партій чи їх осередків або окремих політиків.

Згідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або повязаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Виходячи із системного аналізу зазначених правових норм, суд заначає, що притягнення до дисциплінарної відповідальності державного службовця за недотримання політичної нейтральності або невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця можливе лише тоді, якщо вказані правопорушення здійснені ним під час виконання службових обов'язків.

З матеріалів справи вбачається, що під час проведення службового розслідування, відповідачем не було встановлено фактів недотримання ОСОБА_3 політичної нейтральності або невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця саме під час виконання ним службових обов'язків. Такі докази відсутні і в матеріалах справи.

Також в матеріалах справи відсутні будь-які докази, що позивач обіймав посади в керівних органах політичної партії або у будь-який інших спосіб використовував своє службове становище в політичних цілях.

Крім того, суд зазначає, що обмеження, передбачені п. 1, 3 ст. 10 Закону України «Про державну службу» не розповсюджується на позивача, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3 перебуваючи на службі в органах державної податкової служби не займав посади державної служби категорії "А".

Також суд зазначає, що ч. 1 ст. 6 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» передбачає, що депутат місцевої ради здійснює свої повноваження, не пориваючи з виробничою або службовою діяльністю.

За приписами ст. 32 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» на час сесії чи засідання постійної комісії місцевої ради, а також для здійснення депутатських повноважень в інших передбачених законом випадках депутат місцевої ради звільняється від виконання виробничих або службових обов'язків.

У разі здійснення депутатських повноважень у робочий час депутату місцевої ради за основним місцем роботи відшкодовуються середній заробіток та інші витрати, пов'язані з депутатською діяльністю, за рахунок коштів відповідного місцевого бюджету.

Відповідно до ч. 4 ст. 30 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради не несе відповідальності за виступи на засіданнях ради та її органів, за винятком відповідальності за образу чи наклеп.

З аналізу вказаних норм права суд доходить висновку про те, що на період виконання депутатських повноважень, в тому числі участь у засіданнях сесій сільських, селищних, міських та обласних рад, депутат звільняється від виконання службових обовязків.

В листі виконавчого комітету Глухівської міської ради Сумської області від 07.09.2016 року № 376/03-20 (а.с. 37) зазначено, що:

1) депутат Глухівської міської ради Сумської області VII скликання ОСОБА_3 не є членом Глухівського осередку політичної партії «Українське обєднання патріотів - УКРОП»;

2) у Глухівській міській раді входить до фракції політичної партії «Українське обєднання патріотів - УКРОП»;

3) при розгляді та вирішенні питань віднесених до компетенції відповідного органу політичної нейтральності не дотримується;

4) демонструє у будь-якому вигляді власні політичні погляди та переконання.

Отже, судом встановлено, що позивач демонстрував власні політичні погляди та переконання під час виконання своїх депутатських повноважень (на засіданнях ради), тобто, коли він, відповідно до ст. 32 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», був звільнений від виконання службових обовязків.

Щодо посилання відповідача на порушення позивачем ч. 4 ст. 10 Закону України «Про державну службу», суд зазначає наступне.

Частиною 4 ст. 10 Закону України «Про державну службу» передбачено, що у разі реєстрації державного службовця кандидатом у депутати Центральною виборчою комісією, виборчими комісіями, сформованими (утвореними) в установленому порядку, він зобов'язаний в одноденний строк письмово повідомити про це керівника державної служби.

Юридична кваліфікація дій державного службовця повинна ґрунтуватись на нормах законодавства України, чинного на момент вчинення ним дисциплінарного проступку, а не на момент, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку. Відтак, дії ОСОБА_3 слід кваліфікувати за Законом чинного на момент вчинення ним дисциплінарного проступку.

Як було вставлено актом службового розслідування № 1 від 09.09.2016 року та поданням дисциплінарної комісії Шосткинської ОДПІ ГУ ДФС у Сумській області від 09.09.2016 позивач брав відпустку для участі у виборах з 25.09.2015 року по 10.10.2015 року, обрано його депутатом місцевої ради 25.10.2015 року.

В цей період діяв (був чинний) Закон України «Про державну службу» від 16.12.1993 року № 3723-ХІІ, норми якого не містять вимоги щодо повідомлення керівника державної служби про реєстрацію кандидатом у депутати.

Відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

Отже, відповідач безпідставно кваліфікував дії ОСОБА_3 на підставі норм Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889-VІІІ, оскільки на момент вчинення таких дій вказаний нормативний акт не набув чинності.

Таким чином, суд зазначає, що позивачем не було порушено вимог ст. 10 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889-VIII.

Твердження відповідача щодо пропуску позивачем строку звернення до суду, суд також вважає безпідставними, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 78 Закону України "Про державну службу" рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями категорії "А" до суду, а категорій "Б" і "В" - до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, або до суду.

Скарга подається протягом 10 календарних днів після одержання державним службовцем копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

При цьому, за приписами п. 6 ч. 1 ст. 3 Кодексу адміністративного судочинства України, зверненням до адміністративного суду про захист прав, свобод та інтересів або на виконання повноважень у публічно-правових відносинах є адміністративний позов у вигляді позовної заяви (ст. 104 Кодексу адміністративного судочинства України).

Отже, Кодексом адміністративного судочинства України чітко передбачено, що зверненням до адміністративного суду має бути у вигляді адміністративного позову, а не скарги.

За приписами ч. 1, 2 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України передбачається, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з матеріалів справи, позивача з оскаржуваним наказом ознайомили 26.09.2016 року, а позовна заява була подана 17.10.2016 року, тобто в межах місячного строку, встановленого ч. 3 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

З урахуванням вище викладеного, суд зауважує, що позивачем не були пропущені строки позовної давності, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України для даної категорії справ.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_3 є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 86, 94, 98, 158-163, 167, 186, 254 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_3 до Шосткинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Шосткинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Сумській області від 26.09.2016 року № 310 про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідальність головного державного інспектора Глухівського відділення Шостинської ОДПІ Головного управління ДФС у Сумській області ОСОБА_3.

Стягнути на користь ОСОБА_3 (АДРЕСА_1, 41400, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) за рахунок бюджетних асигнувань Шосткинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Сумській області (вул. Знаменська, 2, м. Шостка, Сумська область, 41100, ) суму судового збору в розмірі 551,20 грн. (п'ятсот п'ятдесят одна гривня 20 коп.).

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на постанову суду протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови складено 26.12.2016 року.

Суддя В.О. Павлічек