Справа № 818/712/16
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2016-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2016 р. Справа №818/712/16

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Осіпової О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Прімової-Крикуненко О.В.,

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №818/712/16

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Сумській області, УМВС України в Сумській області

про визнання протиправним і скасування висновку, зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач), в якому, із врахуванням заяви про збільшення позовних вимог (а.с.170), просить:

- визнати протиправним та скасувати затверджений т.в.о. начальника УМВС України в Сумській області ОСОБА_3 висновок від 13.03.2015р. за результатами спеціального службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю окремих працівників РПСМОП Суми, підпорядкованої УМВС, яка мала місце 28.02.2015 р. в Донецькій області;

- визнати протиправним та скасувати акт УМВС України в Сумській області форми НТ*№9/428, складений у березні 2015 року, про нещасний випадок невиробничого характеру;

- визнати протиправним та скасувати акт розслідування нещасного випадку, складений УМВС України в Сумській області форми НТ*5 від 19.03.2015р.;

- зобов'язати Головне управління Національної поліції в Сумській області переглянути висновок за результатами службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю окремих працівників РПСМОП Суми, підпорядкованої УМВС, яка мала місце 28.02.2015року, в Донецькій області, та провести службове розслідування відповідно до чинного законодавства.

Свої вимоги мотивує тим, що син позивача ОСОБА_4 у період з 17.02.2015р. до 01.03.2015р. був відряджений для участі в АТО на території Донецької та Луганської областей, де виконував обовязки командира взводу №3 роти патрульної служби міліції особливого призначення «Суми» (далі РПСМОП), підпорядкованої Управлінню МВС України в Сумській області. 28.02.205р. ОСОБА_4 отримав вогнепальне поранення від командира взводу №2 цієї ж роти лейтенанта міліції ОСОБА_5, внаслідок чого 01.03.205р. помер в лікарні м. Словянськ. Згідно з висновком службового розслідування від 13.03.2015р. та актами форми НТ*№9/428, форми НТ*5 від 19.03.2015р. капітан міліції ОСОБА_4 загинув при обставинах, не повязаних з виконанням службових обовязків. Проте, на думку позивача, такий висновок є необґрунтованим, оскільки відсутній причинний зв'язок між порушенням померлим службової дисципліни, якого він не вчинював, та отриманням ним кульових поранень від ОСОБА_5, який перебував у стані алкогольного спяніння. Комісією не взята до уваги медична документація щодо відсутності при розтині в тілі ОСОБА_4 алкоголю. Всупереч п.3.9 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002р. №1346, не було враховано, що нещасний випадок з ОСОБА_4 трапився під час його перебування у відрядженні в зоні проведення АТО, де він виконував у складі РПСМОП «Суми» бойові завдання у військових нарядах з охорони громадського порядку та сприяння забезпеченню режиму надзвичайного стану. Комісією не надано належної оцінки поясненням свідків, які вказували, що чули як ОСОБА_4 просив ОСОБА_5 припинити вживати алкогольні напої. Також не було зясовано реальної причини конфлікту, якою стала не особиста суперечка, а виконання загиблим своїх службових обовязків.

Позивач та його представник в судовому засіданні адміністративний позов підтримали повністю та просили його задовольнити.

Належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи (а.с.179-180), представник відповідачів в судове засідання не зявився.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши та оцінивши надані у справі докази, суд дійшов до такого висновку.

Як свідчить наявний в матеріалах справи акт форми Н-5* від 01.03.2015 розслідування нещасного випадку, що стався 28.02.2015р. з командиром взводу № 3 роти патрульної служби міліції особливого призначення "Суми", підпорядкованої УМВС, капітаном міліції ОСОБА_4, який, перебуваючи в місці розташування загону біля вагової, що на території Слов'янського комбікормового заводу, отримав кульові поранення від командира взводу №2 цієї ж роти лейтенанта міліції ОСОБА_5, який здійснив 6 пострілів зі своєї табельної вогнепальної зброї пістолета Макарова РК № 1224-76, два з яких влучили у ОСОБА_4 (а.с.117-129).

Вказаним актом розслідування обставин, за яких стався нещасний випадок, встановлено, що його причиною стало спільне вживання алкогольних напоїв та продовження біля вагової суперечки між ОСОБА_4 та ОСОБА_6, імпульсивним, агресивним, збудженим станом останнього, його хибним, раптово виниклим бажанням саме в той момент спричинити ОСОБА_4 тілесні ушкодження за нанесену образу, не усвідомлення своїх вчинків під дією вжитих спиртних напоїв.

Тому, на підставі викладених обставин комісія визнала, що нещасний випадок з ОСОБА_4 стався в період проходження служби при обставинах, не пов'язаних з виконанням службових обов'язків, внаслідок отримання 01.03.2015р. кульового поранення. Також, зазначено, що за підсумками розгляду матеріалів необхідно скласти акт за формою НТ*.

В подальшому складено акт про нещасний випадок невиробничого характеру форми НТ*№9/428, затверджений начальником УМВС України в Сумській області полковником міліції ОСОБА_7 (а.с.130-132).

13.03.2016р. комісією у складі; начальника УГБ УМВС полковника міліції ОСОБА_8, заступника начальника УКЗ УМВС полковника міліції ОСОБА_9, заступника начальника УКЗ УМВС - начальника ВІОС майора міліції ОСОБА_10, старшого інспектора з ОД ВІОС УКЗ УМВС майора міліції ОСОБА_11, начальника СПЗ УКЗ УМВС підполковника міліції ОСОБА_12, начальника СЮЗ УМВС підполковника міліції ОСОБА_13, старшого інспектора ВПП УКЗ УМВС майора міліції ОСОБА_14, оперуповноваженого в ОВС ВВБ в Сумській області ДВБ МВС України майора міліції ОСОБА_15, спеціаліста з охорони праці ВРЗОППБ УМЗ УМВС ОСОБА_16, відповідно до вимог Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013р. №230, та на виконання наказу УМВС від 01.03.2015р. №169, за фактом надзвичайної події за участю окремих працівників РПСМОП «Суми», підпорядкованої УМВС, яка мала місце 28.02.2015р. в Донецькій області, проведене службове розслідування, за результатами якого складено висновок, відповідно до п. 10 якого «Капітан міліції ОСОБА_4, командир взводу № З РПСМОП «Суми», підпорядкованої УМВС, вважати, що загинув унаслідок вогнепального поранення, отриманого у період проходження служби при обставинах не повязаних з виконанням службових обовязків» (а.с.135-139).

Вирішуючи спір, суд зазначає, що нормативно-правовим актом, що регулює порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, є «Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України», затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 грудня 2002 р. N 1346 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 31 січня 2003 р. за N 83/7404, який розроблено з метою врегулювання питань, пов'язаних з розслідуванням та веденням обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах внутрішніх справ України.

Розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров'я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, гострі професійні захворювання і гострі професійні та інші отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани та інші надзвичайні події), контакту з тваринами, комахами та іншими представниками фауни і флори, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день, а також випадки смерті в підрозділі (далі - нещасні випадки) (п.2.1).

Пунктом 2.2 Порядку зазначено, що за результатами розслідування складаються акти за формою Н-1* (додаток 1) і беруться на облік нещасні випадки (у тому числі поранення), які сталися з працівниками в період проходження служби при виконанні службових обов'язків.

Відповідно до п.2.4. Порядку, якщо за висновками роботи комісії з розслідування прийнято рішення, що про нещасний випадок не повинен складатися акт за формою Н-1*, тобто нещасний випадок не пов'язаний з виконанням службових обов'язків, про такий нещасний випадок складається акт за формою НТ* (додаток 2).

Відповідно до п.3.8 Порядку комісія з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) зобов'язана протягом трьох діб після утворення комісії:

- обстежити місце події, опитати свідків і осіб, причетних до неї, і одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо;

- визначити відповідність умов служби (праці, навчання) вимогам нормативно-правових актів про охорону праці;

- з'ясувати обставини і причини, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначити осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, а також розробити заходи щодо запобігання подібним випадкам;

- визначити, чи трапився нещасний випадок (у тому числі поранення) у період проходження служби при виконанні службових обов'язків (не пов'язаний з виконанням службових обов'язків);

- скласти акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (додаток 4) у трьох примірниках, а також акт за формою Н-1* (НТ*) у п'яти примірниках і передати їх на затвердження керівнику підрозділу, який призначив комісію.

У разі необхідності встановлений термін розслідування може бути продовжений керівником, який призначив комісію.

Пунктом 3.9 Порядку, встановлено, що комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився при виконанні службових обов'язків", якщо він трапився в період проходження служби під час: припинення або запобігання злочинам або правопорушенням; вчинення дій із забезпечення особистої безпеки громадян, захисту їх прав і свобод; охорони і забезпечення громадського порядку; несення постової чи патрульної служби; виявлення і розкриття злочинів, розшуку осіб, що їх учинили; забезпечення безпеки дорожнього руху; участі в ліквідації наслідків аварії, пожежі, катастрофи, стихійного лиха та інших надзвичайних подій; виконання потерпілим трудових (посадових, функціональних) обов'язків за режимом роботи підрозділу, у тому числі у відрядженні; перебування на робочому місці, на території підрозділу або в іншому місці роботи чи служби (далі - робота) з моменту прибуття потерпілого в підрозділ до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього розпорядку підрозділу, у тому числі протягом робочого та надурочного часу, або, за дорученням керівника, у неробочий час; підготовки до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь праці, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення; проїзду на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підрозділу, або іншому транспортному засобі відповідно до укладеного договору; проведення навчання, тренувань, обов'язкових фізичних занять у встановлений час, участі в спортивних змаганнях, професійних та кваліфікаційних конкурсах; використання власного транспорту в інтересах підрозділу з дозволу або за письмовим дорученням керівника підрозділу; провадження дій в інтересах підрозділу, у якому проходить службу (працює) потерпілий; прямування працівника до об'єкта (між об'єктами) обслуговування за затвердженими маршрутами; прямування потерпілого до місця чи з місця відрядження згідно з установленим завданням про відрядження.

Так, відповідно до довідки УМВС України в Сумській області від 19.03.2015р. №2/4-В-80 капітан міліції ОСОБА_4, командир взводу №3 патрульної служби міліції особливого призначення «Суми», підпорядкованої УМВС України в Сумській області, 1973р.н., згідно з наказом УМВС України в Сумській області в період з 17.02.2015р. до 01.03.2015р. брав учать в АТО на території Донецької та Луганської областей (а.с.9, зворотній бік).

Згідно з розділом 3 наказу МВС України №447 від 08.05.2014р. «Про затвердження Положення про підрозділи міліції громадської безпеки особливого призначення», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 12 травня 2014 р. за N490/25267, до обовязків підрозділу РПСМОП «Суми» серед іншого належить: забезпечення безпеки громадян і громадського порядку; сприяння забезпеченню відповідно до законодавства режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації в разі їх оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У відповіді Головного Управління Національної поліції в Сумській області від 01.06.2016р. №270/51-2016 на запит вказано, що «з 17.02.2015р. особовий склад РПСМОП «Суми», підпорядкованої УМВС України в Сумській області, виконував завдання, повязані із забезпеченням публічної безпеки і порядку на блокпостах, розташованих поблизу комбікормового заводу м. Словянськ Донецької області» (а.с.16).

Отже, нещасний випадок із капітаном міліції ОСОБА_4 трапився у період проходження ним служби у відрядженні під час охорони і забезпечення громадського порядку.

Пунктом 3.11 Порядку передбачено, що комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов'язаний з виконанням службових обов'язків", якщо нещасний випадок (у тому числі поранення) стався:

за обставин, які не підпадають під дію пунктів 3.9, 3.10 цього розділу і не пов'язані з виконанням службових обов'язків;

унаслідок дій, учинених у стані алкогольного, наркотичного чи токсичного сп'яніння, а також унаслідок дії алкоголю, наркотичних або інших отруйних речовин (асфіксія, інсульт, зупинка серця тощо) за наявності медичного висновку, якщо це не викликано застосуванням цих речовин із службовою метою або порушення вимог безпеки щодо їх зберігання і транспортування або якщо потерпілий, який перебував у стані алкогольного чи наркотичного сп'яніння, був відсторонений від служби (роботи) згідно з установленим порядком;

під час скоєння злочинів або інших правопорушень, якщо ці дії підтверджені рішенням суду;

у разі природної смерті або самогубства, за винятком випадків, зазначених у пункті 3.10 цього розділу, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та органів досудового розслідування;

унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни.

Тобто даним порядком чітко встановлені підстави винесення актів форми Н-1* (НТ*) та які наслідки повинні настати, щоб вважати, чи нещасний випадок трапився при виконанні службових обов'язків, чи ні.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, докази наявності підстав для визнання нещасного випадку таким, що трапився в період проходження служби і не пов'язаний з виконанням службових обов'язків", перелічених в п.3.11 Порядку, відсутні.

Зокрема, як було зазначено вище, нещасний випадок стався за обставин, які підпадають під дію пункту 3.9 цього Порядку (у період проходження ОСОБА_4 служби у відрядженні під час охорони і забезпечення громадського порядку); загиблий у момент отримання вогнепального поранення від ОСОБА_5 не перебував у стані алкогольного спяніння, про що свідчить висновок експерта №131 від 30.03.2015р. (а.с.156-160), де у відповідь на питання, «чи вживав ОСОБА_4 незадовго перед смертю алкогольні напої, якщо так, то в якому ступені алкогольного спяніння знаходився» вказано, що «під час судово-токсологічного дослідження крові та сечі трупа спирт етиловий та інші спирти знайдені не були»; загиблий від служби (роботи) згідно з установленим порядком відсторонений не був; злочинів або інших правопорушень, дії з вчинення яких підтверджені рішенням суду, не скоював; його смерть згідно з довідкою з лікарні (а.с.101) настала 01.03.2015р. внаслідок отримання вогнепального поранення,що проникло в черевну порожнину», а не внаслідок природної смерті чи самогубства.

Також, згідно зі ст.2 Закону України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" від 22.02.2006р. N3460-IV дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Тому, суд не погоджується з посиланнями представника відповідачів, що нещасний випадок стався внаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни, оскільки в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження даної позиції (догана, вирок суду та інші види дисциплінарних стягнень).

Згідно з п.3.12 Порядку до першого примірника акта розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (далі - акт розслідування нещасного випадку) долучаються: акт за формою Н-1* (НТ*), пояснення свідків, потерпілого, витяги з нормативних документів, схеми, фотографії та інші документи, що характеризують місце події (робоче місце), стан технічних засобів (транспорту, устаткування, апаратури тощо), діагноз травми, медичний висновок щодо втрати здоров'я потерпілим у результаті нещасного випадку (у тому числі поранення), а в разі необхідності - також висновок щодо наявності в його організмі алкоголю, отруйних чи наркотичних речовин (п.3.12).

Проте, з матеріалів справи вбачається, що під час розслідування нещасного випадку УМВС України в Сумській області лише використовувало пояснення свідків.

Схем, фотографій та інших документів, що характеризують місце події (робоче місце), комісією не складалося, незважаючи на те, що обовязок обстежити місце події безпосередньо покладений на неї п.3.8 Порядку №1346.

Також, як вказано в оскаржуваних актах, з метою повного, всебічного та обєктивного проведення службового розслідування, усунення причин та умов, що сприяли згаданій вище надзвичайній події, до слідчого відділу прокуратури Донецької області скерований відповідний запит щодо направлення на адресу УМВС України в Сумській області копій: протоколу медичного огляду ОСОБА_5 з метою встановлення його стану спяніння, протоколу огляду місця події, проведеного 01.03.2015р. на території комбікормового заводу в м. Словянську; пояснення чи іншого процесуального документа, де зафіксовано покази ОСОБА_5 щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення; лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_1І; крім того, порушувалося клопотання про надання інформації про те, чи перебував померлий у стані алкогольного спяніння (а.с.128,130).

Проте, незважаючи на обставини нещасного випадку та на необхідність отримання висновку щодо наявності в організмі загиблого алкоголю, комісією було складено акт форми НТ*5 від 19.03.2015р. та акт форми НТ*№9/428 за відсутності такого документу, що, на думку суду, свідчить про неповноту його проведення та на відсутність належного зясування причин надзвичайної події.

Зокрема, у пункті 4 акту від 19.03.2015р. в якості причин нещасного випадку значиться отримання смертельного вогнепального поранення ОСОБА_4 внаслідок виниклої під час спільного вживання алкогольних напоїв суперечки між ним та ОСОБА_5, відтак з метою повного, всебічного та обєктивного проведення розслідування слід було отримати відповідну медичну документацію.

Відповідач не довів існування передбачених пунктом 3.11 Порядку №1346 умов, за яких нещасний випадок визнається таким, що трапився в період проходження служби і не пов'язаний з виконанням службових обов'язків, на підставі чого спірні акти мають бути скасовані.

З приводу затвердженого т.в.о. начальника УМВС України в Сумській області ОСОБА_3 висновку від 13.03.2015р. за результатами спеціального службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю окремих працівників РПСМОП Суми, підпорядкованої УМВС, яка мала місце 28.02.2015 р. в Донецькій області (а.с.135-139), суд вважає наступне.

Згідно з п.1.1 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013р. N230, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02 квітня 2013 р. за N 541/23073, ця Інструкція визначає порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України, навчальних закладів та науково-дослідних установ системи Міністерства внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб органів внутрішніх справ України (далі - ОВС) при його проведенні.

Пунктом 1.2 Інструкції визначено поняття службового розслідування як комплексу заходів, які здійснюються у межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено дисциплінарний проступок, а також з'ясування інших обставин.

Підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (п.2.1 Інструкції).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що вказана Інструкція поширюється на випадки проведення службових розслідувань саме дисциплінарних проступків, вчинених особами РНС, в тому випадку і їх загибель повинна бути повязана зі скоєнням дисциплінарного проступку.

Пунктом 6.2.2 Інструкції передбачено, що до обовязків виконавця (голови, членів комісії) відноситься виявлення причин і умов, що сприяли скоєному дисциплінарному проступку.

Згідно з п.8.3 Інструкції в описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про:

обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла(и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі;

час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв'язку з цим;

посаду, звання, прізвище, ім'я та по батькові, персональні дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах внутрішніх справ і на займаній посаді - з дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), характеристику особи (зокрема, про наявність або відсутність у неї діючих дисциплінарних стягнень), винної в учиненні дисциплінарного проступку, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам;

наявність причинного зв'язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками;

умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього,

вимоги законодавства або посадові обов'язки, які було порушено,

наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом'якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Також в описовій частині зазначаються відомості про залучення фахівців та дані про них, висвітлюються подані ними результати.

Відтак, під час службового розслідування підлягають, в тому числі, встановленню мотив та мета вчинення дисциплінарного проступку, умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього, наявність причинного зв'язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками, чого в даному випадку належним чином зроблено не було.

Зокрема, з наданих особовим складом роти письмових пояснень вбачається, що ОСОБА_4 неодноразово робив зауваження ОСОБА_17 про те, що той зловживає спиртними напоями (а.с.56,81, зворотній бік), намагався його заспокоїти (а.с.57, зворотній бік), проте останній, перебуваючи у стані спяніння, вів себе неадекватно та агресивно (а.с.82, зворотній бік), висловлювався на підвищених тонах нецензурною лайкою, під час виїзду до зони АТО ОСОБА_17 висловлював невдоволення тим, що його не призначили старшим (а.с.56, зворотній бік), між ОСОБА_4 та ОСОБА_17 постійно виникали суперечки щодо визначення того, хто має керувати підрозділом (а.с.58).

Згідно з поясненнями, наданими начальнику УМВС України в Сумській області полковнику міліції ОСОБА_7 (а.с.64,61), старшим підрозділу, який виїхав до м. Словянськ, за усною вказівкою начальника УМВС в Сумській області ОСОБА_18 призначено ОСОБА_4, між яким і ОСОБА_5 була проведена співбесіда внаслідок конфлікту на цю тему.

Як слідує із висновку від 13.03.2015р., тривалий час, а саме з вересня 2014 року до теперішнього часу, у даному підрозділі не укомплектовано посаду командира роти; тимчасове виконання обовязків командира роти покладалося на заступників командирів роти старших лейтенантів міліції ОСОБА_19 та ОСОБА_20, а у разі їх відсутності (відрядження із зони АТО, лікарняний) - на командирів взводів ОСОБА_4, ОСОБА_5 ОСОБА_21В (а.с.136,зворотній бік).

Крім того, у висновку вказано, що між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 постійно виникали конфліктні ситуації з приводу розподілу обовязків та повноважень щодо керівництва ротою під час знаходження в м. Суми та з приводу того, хто саме буде старшим загону під час перебування у відрядженні в зоні АТО.

З наданих суду матеріалів слідує, що в основу твердження про настання смерті командира взводу роти патрульної служби міліції особливого призначення «Суми», підпорядкованої УМВС України капітана міліції ОСОБА_4, за обставин, не повязаних з виконанням службових обовязків, покладено в тому числі дані, отримані під час проведеного працівниками прокуратури Донецької області слідчого експерименту, під час якого встановлено, що 28.02.2015р. між ОСОБА_22 та ОСОБА_4 до отриманням останнім кульових поранень виникало декілька суперечок, які було залагоджено.

Проте, причини останнього конфлікту, що почався близько 23.00год, після чого останньому було заподіяно вогнепальні поранення, службовим розслідуванням зясовані не були, та не встановлено, чи повязані вони саме з тривалим не укомплектуванням посади командира роти та розподілом обовязків та повноважень щодо керівництва ротою.

Відтак, мотив, мета, умови, що передували дисциплінарному проступку або спонукали до цього, а також причинний зв'язок між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками належним чином не встановлено, оскільки не має достатніх підстав стверджувати, що саме вживання алкогольних напоїв стало причиною конфлікту, а не відсутність належного розподілу службових повноважень, адже після перебування в їдальні суперечки виникали декілька разів і були залагоджені.

Більш того, в разі відсутності належного розподілу повноважень немає підстав для висновку про невиконання чи неналежне виконання ОСОБА_4 обовязків старшого підрозділу, а саме про порушення ним вимог щодо безумовного забезпечення дотримання підлеглим особовим складом дисципліни і законності.

Крім того, службове розслідування завершено за відсутності запитуваної інформації щодо перебування ОСОБА_4 у стані алкогольного спяніння.

Відповідно до частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення; в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд при вирішенні спору враховує приписи статті 2 цього Кодексу, згідно з якою якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, добросовісно, розсудливо та безсторонньо, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Отже, на переконання суду, службове розслідування було проведено неповно і не всебічно, а тому складений внаслідок його проведення висновок має бути скасований.

Також суд вбачає необхідним зобовязати саме УМВС України в Сумській області переглянути висновок за результатами службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю окремих працівників РПСМОП Суми, підпорядкованої УМВС, яка мала місце 28.02.2015року, в Донецькій області, та провести службове розслідування відповідно до чинного законодавства, оскільки ним складався спірний висновок та в Єдиному державному реєстрі не міститься запису про припинення УМВС України в Сумській області як юридичної особи (а.с.20-21).

Так, згідно з ч.2 ст. 104 Цивільного кодексу України юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Частиною 3 ст. 105 ЦК України передбачено, що учасники, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється.

Відповідно до ч.4 ст.105 Цивільного кодексу України до комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

Положеннями п.3.5 Порядку №1346 визначено, що у підрозділах, де немає спеціалістів з охорони праці, головою комісії з розслідування призначається посадова особа, на яку наказом керівника покладені функції з питань охорони праці в порядку сумісництва.

Отже, оскільки УМВС України в Сумській області наразі перебуває в стані ліквідації, розслідуванням нещасного випадку, що стався з позивачем, повинна займатися саме ліквідаційна комісія УМВС.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи є обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити.

Керуючись ст. ст. 86, 94, 98, 158-163, 167, 186, 254 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області, УМВС України в Сумській області про визнання протиправним і скасування висновку, зобов'язання вчинити дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати затверджений т.в.о. начальника УМВС України в Сумській області ОСОБА_3 висновок від 13.03.2015р. за результатами спеціального службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю окремих працівників РПСМОП Суми, підпорядкованої УМВС, яка мала місце 28.02.2015 р. в Донецькій області.

Визнати протиправним та скасувати акт УМВС України в Сумській області форми НТ*№9/428, складений у березні 2015 року, про нещасний випадок невиробничого характеру.

Визнати протиправним та скасуват акт розслідування нещасного випадку, складений УМВС України в Сумській області форми НТ*5 від 19.03.2015р.

Зобов'язати УМВС України в Сумській області переглянути висновок за результатами службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю окремих працівників РПСМОП Суми, підпорядкованої УМВС, яка мала місце 28.02.2015року, в Донецькій області, та провести службове розслідування відповідно до чинного законодавства.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на постанову суду протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови складено та підписано 26.12.2016 р.

Суддя О.О. Осіпова