Справа № 804/4904/16
Суддя: Гончарова Ірина Анатоліївна
Дата ухвалення: 2016-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

804/4904/16

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

04 серпня 2016 р. справа 804/4904/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Гончарова І.А., розглянувши у місті Дніпропетровську матеріали адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до ТОВ «Торговий дім «Хліб» про застосування заходів реагування,-

в с т а н о в и в:

ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ТОВ «Торговий дім «Хліб» про застосування заходів реагування.

Відповідно до пункту 3 частини першої ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, після одержання позовної заяви з’ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 КАС України.

Адміністративний позов не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Судом встановлено, що позивачем не було сплачено судовий збір.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 4 Закону України “Про судовий збір” за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб’єктом владних повноважень, юридичною особою позивач повинен сплатити 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Відповідно до статті 8 Закону України “Про Державний бюджет на 2016 рік” розмір мінімальної заробітної плати становить 1378,00 гривень.

Таким чином, розмір судового збору, що необхідно сплатити позивачу становить 1378,00 грн.

Разом з позовною заявою до суду надійшло клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору. Розглянувши заяву позивача про відстрочення сплати судового збору, у зв’язку з відсутністю коштів, суд не находить підстав для його задоволення та відстрочення сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони з підстав того, що позивач є бюджетною, організацією та відсутністю видатків на сплату судового збору, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 та 2 статті 8 Закону України “Про судовий збір” встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі зазначеній у частині першій цієї статті.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення сплати судового збору за подання даного адміністративного позову до ухвалення судового рішення, суд виходить із того, що обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для відстрочення сплати судового збору. При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Водночас, якщо бюджетні установи діють як суб’єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Зазначена правова позицію узгоджується і з позицією Вищого адміністративного Суду України, яка відображена в ухвалах від 20.01.2014р. (36722122), від 15.04.2014р. (38331796), від 29.07.2014р. (39942890) та з правовою позицією, викладеною у постанові Пленуму Вищого адміністративного Суду України від 23.01.2015р. №2 “Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011року №3674-УІ “Про судовий збір”.

Виходячи з наведеного та враховуючи те, що позивачем не надано суду належних доказів майнового стану, який би позбавляв можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством України розмірі, у даному випадку, подаючи позов, позивач діє як суб’єкт владних повноважень, а тому суд не находить підстав для звільнення його від сплати судового збору за подання даного адміністративного позову з підстав та обставин, наведених позивачем.

Відповідно до частини 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Відповідно до частини 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України, підлягає залишенню без руху.

Для усунення недоліків судом встановлюється десятиденний строк, з моменту отримання ухвали.

На підставі викладеного, керуючись статтями 106, 107, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви позивача про відстрочення сплати судового збору – відмовити.

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до ТОВ «Торговий дім «Хліб» про застосування заходів реагування - залишити без руху.

Роз’яснити позивачу що відповідно до пункту 1 частини 3 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається заявнику, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги відповідно до статті 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.А.Гончарова