Справа № 183/1926/16
Суддя: Парфьонов Д. О.
Дата ухвалення: 2016-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 183/1926/16
№ 2-а/183/83/16
П О С Т А Н О В А

іменем України

15 листопада 2016 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого: судді Парфьонова Д.О., за участі: секретаря судового засідання Соловйової Т.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

04 квітня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, в якому просив визнати поважними причини пропуску строку на звернення до суду з позовом, визнати протиправною та скасувати постанову відповідача у справі про адміністративне правопорушення № 30/Д від 17 листопада 2015 року, відповідно до якої на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн.

В обґрунтування своїх вимог ОСОБА_1 посилався на те, що 24 березня 2015 року в приміщенні Державної виконавчої служби Новомосковського міськрайонного управління юстиції Дніпропетровської області він був повідомлений про те, що постановою Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області № 30/Д від 17 листопада 2015 року він визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 16 ст. 96 КУпАП, та на нього накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн. Під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, він отримав постанову № 30/Д від 17 листопада 2015 року, акт перевірки та протокол про адміністративне правопорушення від 09 листопада 2015 року. В позові зазначив, що вважає постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області протиправною, та такою, що винесена із порушенням норм чинного законодавства України. Постанова була винесена за результатами позапланової перевірки, яка проведена головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області 09 листопада 2015 року за адресою: вул. Комсомольська, 7, с. Надежівка Новомосковського району Дніпропетровської області, проведеної за відсутності позивача в присутності сусідів. Він не був ознайомлений з актом перевірки, не міг надати заперечення. Позивач зазначив в заяві, що він притягнутий до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 16 ст. 96 КУпАП, тобто, за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадку, коли він є обов`язковим, в той же час, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області невірно визначено, що саме він, ОСОБА_1 є замовником будівництва. ОСОБА_1 проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 в той час, як перевіркою було встановлено, що будівництво складу відбувається на території домоволодіння, яке розташоване по вул. Комсомольській, № 7. Згідно з довідкою виконкому Попасненської сільської ради, земельна ділянка за адресою: с. Надеждівка, вул. Комсомольська, 7 використовується ОСОБА_2. Крім того, саме ОСОБА_2 є замовником будівництва, у розумінні п. 4 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки рішенням Попасненської сільської ради № 81-4/VI від 05 квітня 2011 року йому наданий дозвіл на будівництво господарського складу і позивач не вчиняв правопорушення, передбаченого ч. 16 ст. 96 КУпАП.

В судове засідання представник позивача не зявився, в своїй заяві просив суд розглядати справу без його участі, позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує в повному обсязі.

В судове засідання представник відповідача - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, не зявився, підстав неявки не повідомив, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд, дослідивши надані позивачем докази, приходить до наступного.

Стосовно заяви позивача про визнання поважними причини пропуску строку на звернення до суду, встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення 04 квітня 2016 року, в позовній заяві ОСОБА_1 оскаржує постанову у справі про адміністративне правопорушення, яка винесена відносно нього 17 листопада 2015 року.

Згідно з вимогами ст. 289 КУпАП скарга на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

У відповідності до вимог ст.99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до вимог ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

В той же час, якщо постанова про адміністративне правопорушення не була проголошена та не була вручена у день винесення особі, у відношенні якої вона винесена, зазначена особа має право на її оскарження протягом десяти днів з дня отримання.

Сам ОСОБА_1 в заяві посилається на те, що він був ознайомлений з постановою лише 24 березня 2016 року. Матеріали справи не містять доказів на підтвердження іншої дати обізнаності позивача із постановою, внаслідок чого суд приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку оскарження постанови про адміністративне правопорушення від 17 листопада 2015 року підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 17 листопада 2015 року постановою по справі про адміністративне правопорушення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області № 30/Д позивач визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 16 ст. 96 КУпАП, на нього накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн.

Згідно з постановою, ОСОБА_1 був визнаний винним в тому, що він, будучи замовником будівництва, порушив вимоги містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил, а саме: під час будівельних робіт з будівництва господарського складу за адресою: Дніпропетровська область, Новомосковський район, с. Надеждівка, вул. Комсомольська, № 7 не забезпечив здійснення авторського нагляду, чим порушив вимоги: ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Суд приходить до переконання, що постанова підлягає скасуванню, з наступного.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Сам протокол про адміністративне правопорушення, за законом, не є беззаперечним доказом скоєння особою правопорушення.

Статтею 283 КУпАП закріплені вимоги до постанови про адміністративне правопорушення, так, в постанові, крім іншого, повинні бути зазначені докази на підставі яких базується висновок про скоєння особою адміністративного правопорушення та вказати мотиви відхилення інших доказів.

Статтею 69 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 72 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладаються на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд приходить до висновку, що притягнення позивача до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення є безпідставним, оскільки відповідачем не надані докази скоєння саме позивачем правопорушень, не надані докази безпідставності тверджень позивача про відсутність його вини у вчиненні адміністративного правопорушення.

Як вбачається з постанови, позивач притягнутий до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 16 ст. 96 КУпАП. Означеною частиною статті визначено, що незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства тягне за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В постанові зазначено, що ОСОБА_1 є замовником будівництва.

Згідно зі ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства. Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Абз.11 ч.1 ст.1 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначає, що замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується паспортом громадянина України.

Згідно з довідкою виконавчого комітету Попасненської сільської ради, земельна ділянка за адресою: с. Надеждівка, вул. Комсомольська, № 7 перебуває в користуванні ОСОБА_2.

Крім того, у відповідності до рішення Попасненської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області № 81-4/VI від 05 квітня 2011 року ОСОБА_2 наданий дозвіл на будівництво господарського складу за адресою: с. Надеждівка, вул. Комсомольська. № 7.

В звязку з наведеним, суд приходить до висновку, що замовником будівництва, у розумінні абз.11 ч.1 ст.1 Закону України «Про архітектурну діяльність», є ОСОБА_2, в звязку з чим, ОСОБА_1 не може бути притягнутий до адміністративної відповідальності як замовник будівництва, яке проводиться на земельні ділянці, розташованій за адресою: Дніпропетровська область, Новомосковський район, с. Надеждівка, вул. Комсомольська, № 7.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 293 КУпАП орган при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і може прийняти рішення про скасування постанови.

Враховуючи відсутність доказів вчинення позивачем адміністративного правопорушення, суд приходить до висновку, що постанова винесена протиправно, а тому, підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 71, 99, 100, 158, 160 163 КАС України, суд -

постановив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом про оскарження постанови Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області по справі про адміністративне правопорушення № 30/Д від 17 листопада 2015 року, відповідно до якої, ОСОБА_1 був визнаний винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 16 ст. 96 КУпАП, та на нього накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500, 00 грн.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області по справі про адміністративне правопорушення № 30/Д від 17 листопада 2015 року, відповідно до якої ОСОБА_1 був визнаний винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 16 ст. 96 КУпАП, та на нього накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн.

Постанова суду у відповідності до ч.2 ст.171-2 КАС України є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Парфьонов