Справа № 821/1908/16
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2016-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2016 р.м. ХерсонСправа № 821/1908/16
11 год. 30 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Хом'якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю.,

за участю:

позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення,

встановив:

До Херсонського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) із адміністративним позовом до Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби (відповідач) про скасування наказу начальника Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області № 191-о від 22.11.16 "Про накладання дисциплінарного стягнення" - догани за неналежне виконання службових обов'язків. Копію наказу позивачу не було вручено, з текстом наказу позивач ознайомився 25.11.16 під час ознайомлення з дисциплінарною справою. Позовні вимоги мотивовані тим, що у відповідача відсутні підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, із змісту наказу неможливо встановити, яке саме порушення трудової дисципліни та коли допустив позивач, та чи дійсно таке порушення мало місце з боку позивача. Від позивача не вимагали дати пояснення по питанню порушень, у вчиненні яких звинувачується позивач. ОСОБА_1 зазначає, що візування договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування не відноситься до посадових обов'язків позивача, згідно Регламенту Херсонської ОДПІ договори візує керівник структурного підрозділу, тобто керівник управління, а не завідуючий сектором, в наказі про застосування догани не зазначено, у чому саме полягає "неналежність" оформлення зазначених договорів. Вказівка в проектах договорів страхування неправильного найменування Положення про державну податкову інспекцію у м. Херсоні Головного управління Міндоходів у Херсонській області не мало ніяких негативних наслідків, жодного з договорів не було ані розірвано, ані визнано недійсним, вони є виконаними. Також позивач вказує на відсутність вини позивача в неналежній організації роботи у напрямку прийняття рішень про застосування штрафних санкцій до платників єдиного внеску, що призвело до незастосування штрафних санкцій за несвоєчасну сплату єдиного внеску, не притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб підприємств, установ, організацій та фізичних осіб-підприємців. Позивач неодноразово доводив до відома керівництва Херсонської ОДПІ про об'єктивні обставини, що перешкоджають розгляду справ та застосування відповідних санкцій, відсутність належного фінансування на поштові відправлення, відповідних бланків для складання адміністративних протоколів, наявність певної процедури притягнення до адміністративної відповідальності порушників, неможливість розгляду адміністративних справ за умов відсутності осіб, що притягаються до відповідальності.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі. Позивач зазначив, що робота у напрямку прийняття рішень про застосування штрафних санкцій до платників єдиного внеску за несвоєчасну та неповну сплату єдиного внеску ведеться належним чином, за 11 місяців 2016 року складено 1228 рішень про притягнення до відповідальності юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців на загальну суму понад 4, 4 млн. грн. Також звертає увагу суду на відсутність вини позивача в низькому рівні притягнення до адміністративної відповідальності порушників. В наказі про застосування догани та матеріалах дисциплінарного розслідування не зазначено яких конкретних осіб позивач не притягнув до адміністративної відповідальності та на яку суму. Що стосується описки в договорі про обов'язкове державне соціальне страхування, то вона не спричинила ніякої шкоди.

Представник відповідача у судовому засіданні, заперечуючи проти позову, зазначив, що на те, що при прийнятті наказу від 22.11.16 № 191-о про застосування догани, були враховані матеріли дисциплінарної справи стосовно позивача, якими підтверджено неналежна організація ОСОБА_1, як завідувача сектором адміністрування єдиного внеску управління податків та зборів з фізичних осіб Херсонської ОДПІ Головного управління ДФС у Херсонській області, роботи у напрямку прийняття рішень про застосування штрафних санкцій до платників єдиного внеску, що призвело до не застосування штрафних санкцій за несвоєчасну сплату єдиного внеску, недоліки в організації роботи фахівців сектору у напрямку притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб підприємств, установ, організацій, а також фізичних осіб - підприємців, не притягнення останніх до адміністративної відповідальності за неподання звітності та недоїмки, порушення порядку візування договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування та договорів про одноразову сплату у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування, складання у другому кварталі 2016 року неналежно оформлених договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування. Відповідач вважає, що при прийнятті оспорюваного наказу діяв в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України, Законом України "Про державну службу", Кодексом законів про працю, Регламентом Херсонської ОДПІ. Посилаючись на вказані обставини просить відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши матеріали, заслухавши представників сторін, суд встановив наступні обставини.

ОСОБА_1 працює завідувачем сектору адміністрування єдиного внеску управління податків та зборів з фізичних осіб Херсонської ОДПІ Головного управління ДФС у Херсонській області.

"22" листопада 2016 року начальником Херсонської об'єднаної державної інспекції головного управління ДФС у Херсонській області прийнято наказ № 191-о ''Про накладання дисциплінарного стягнення", яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани за неналежне виконання службових обов'язків, що призвело до порушення вимог ст. 26 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування", ст. 165-1 Кодексу про адміністративні правопорушення, пп. 3.1.3 розділу III "Організація роботи з документами" Регламенту Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, функції 3.2 "керівництво структурним підрозділом" Положення про сектор адміністрування єдиного внеску.

За змістом наказу підставою для застосування догани стало "порушення вимог ст.. 26 Закону України від 28.07.2010 № 3464-У1 "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" (зі змінами та доповненнями) в частині організації не в повній мірі роботи у напрямку прийняття рішень про застосування штрафних санкцій до платників єдиного внеску, вимог ст. 165-1 КУпАП щодо відсутності організації роботи фахівців сектору у напрямку притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб підприємств, установ, організацій, а також фізичних осіб - підприємців, п.п. 3.1.3 розділу III "Організація роботи з документами" Регламенту Херсонської ОДПІ ГУ ДФС Херсонській області, затвердженого наказом Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області від 15.06.2016 року № 515, в частині порушення порядку візування договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування та договорів про одноразову сплату у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування, функції 3.2 ''Керівництво структурним підрозділом" Положення про сектор адміністрування єдиного внеску, які викладені у наказі Головного управління ДФС у Херсонській області від 21.10.2016 року № 471 "Про підсумки роботи органів ГУ ДФС у Херсонській області у січні-вересні 2016 року та завдання із забезпечення надходжень до бюджетів усіх рівнів у 4 кварталі 2016 року", що призвело до складання у другому кварталі 2016 року неналежно оформлених договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування та наявності у платників податків підстав для розірвання цих договорів, або визнання їх у судовому порядку недійсними, не застосування штрафних санкцій за несвоєчасну сплату єдиного внеску, не притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб підприємств, установ, організацій та фізичних осіб-підприємців.

В наказі зазначено підстави для застосування догани, а саме: подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Херсонського ОДПІ Головного управління ДФС у Херсонській області від 14.11.16 № 21-03-04-31, пояснення ОСОБА_1

До дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Херсонської ОДПІ Головного управління ДФС у Херсонській області надійшло подання заст. начальника Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області від 31.10.16 щодо ініціювання порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1, в якому вказано про незадовільний стан організації роботи по притягненню до адміністративної відповідальності платників єдиного внеску, відсутність дієвого контролю за виконанням підлеглими працівниками своїх посадових обов'язків з боку позивача. ГУ ДФС у Херсонській області прийнято наказ від 21.10.2016 № 471 "Про підсумки роботи органів ГУ ДФС у Херсонській області у січні - вересні 2016 року та завдання із забезпечення надходжень до бюджетів усіх рівнів у IV кварталі 2016 року", в якому відображені порушення та недоліки, зокрема, в організації роботи сектору адміністрування єдиного внеску управління податків і зборів з фізичних осіб Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, завідувачем якого є ОСОБА_1

Так, в порушення вимог Закону України від 08 липня 2010 року №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" зі змінами та доповненнями (далі - Закон № 2464), посадовими особами сектору адміністрування єдиного внеску управління податків і зборів з фізичних осіб не в повній мірі організована робота в напрямку прийняття рішень про застосування штрафних санкцій до платників єдиного внеску. Згідно з ІС "Податковий блок" станом на 01.10.2016 по Херсонській ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області залишаються не застосованими штрафні санкції за несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальну суму 2,8 млн. грн., протягом III-го кварталу 2016 року приріст не застосованих штрафних санкцій склав 2,2 млн. грн. або в 1,6 рази. В порушення вимог ст. 26 Закону № 2464 та ст. 165-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення від 07 грудня 1984 року не здійснюється робота фахівців сектору у напрямку притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб підприємств, установ та організацій, фізичних осіб-підприємців. За 9 місяців 2016 року виявлено 138 фактів несвоєчасного подання звітності з єдиного внеску, проте протоколи про адмінпорушення складені лише по 3 фактах та тільки у 1 півріччя 2016 року. Протягом III-го кварталу 2016 року протоколи про адмінпорушення не складались.

Також в поданні зазначено про порушення допущене головним державним ревізор-інспектором сектору адміністрування внеску управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_4 20.10.2016 на підпис начальнику інспекції надано договір про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування від 19 жовтня 2016 року, який мав бути укладений між ним та ФОП ОСОБА_5 В п. 6 договору вказано, що цей договір набуває чинності з дня його підписання та діє до 13.10.2016. Згідно пояснення ОСОБА_4, при складанні договору нею допущено технічну помилку, а саме замість 2017 року вказано 2016 рік. Проте, в ІС "Податковий блок" термін дії договору вказано вірно. У разі не виявлення допущеної ОСОБА_4 помилки та зазначенні некоректної дати, ФОП ОСОБА_5 сплачував би єдиний внесок на підставі недійсного договору, що могло стати підставою для оскарження в установленому законодавством порядку дій Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області.

Крім того, в відомостях про осіб, між якими укладено договір, невірно вказано нормативний акт - Положення про державну податкову інспекцію у м. Херсоні Головного управління Міндоходів у Херсонській області, затверджене наказом Міністерства доходів і зборів України від 17.04.2013 №59, в той час як чинним є Положення про Херсонську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Херсонській області, затверджене наказом ДФС України від 18.04.2016 №330. За результатами інвентаризації раніше укладених договорів за період 2015 - 2016 рр. встановлено, що зазначення невірного Положення про ОДПІ не є одиничним випадком, а повторювалось систематично, кількість договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування з виявленими помилками у 2016 році - 2, договорів про одноразову сплату у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування - 13. В порушення пп. 3.1.3 розділу III "Організація роботи з документами" Регламенту Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, затвердженого наказом Херсонської ОДГП ГУ ДФС у Херсонській області від 15.06.20106 №515 (зі змінами), ні завідувачем сектору адміністрування єдиного внеску управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_1, ні начальником управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_6 взагалі не здійснювалось візування вищевказаних договорів.

Згідно пояснювальної записки ОСОБА_1, працівники сектору використовували в роботі протягом 2016 року Положення про державну податкову інспекції у м. Херсоні Головного управління ДФС у Херсонській області, затверджене наказом ДФС України від 21.08.2016 №66, про внесення змін або втрату чинності відповідного наказу їм не було відомо. Проте, в наданому ОСОБА_4 на підпис начальнику ОДІТІ договорі зазначено Положення про державну податкову інспекцію у м. Херсоні Головного управління Міндоходів у Херсонській області, затверджене наказом Міністерства доходів і зборів України від 17.04.2013 №59. В поданні зазначено, що відділом матеріального забезпечення та розвитку інфраструктури після надходження до ОДПІ Положення про державну об'єднану податкову інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області, затвердженого наказом ДФС України від 18.04.2016 №330, розіслано його електронну копію всім структурним підрозділам інспекції, доступ до якого мав кожен працівник. Відповідно до пп. 3.1 наказу Херсонської ОДНІ ГУ ДФС у Херсонській області від 07.04.2016 №278 "Про призначення відповідальних за виконання діловодних функцій, здійснення контролю за дотриманням термінів виконання документів, отримання фірмових бланків в структурних підрозділах Херсонської ОДНІ ГУ ДФС у Херсонській області", відповідальних за діловодство зобов'язано своєчасно доводити до відома керівника підрозділу вхідну кореспонденцію, яка надійшла на електронну скриньку.

Крім того, дисциплінарною комісією було розглянуто факт порушення ОСОБА_1 трудової дисципліни - відсутність 01.10.16 на чергуванні на робочому місці в Центрі обслуговування платників без попередження керівництва про свою відсутність, але враховуючи, що акт відсутності на робочому місці не складався, з дня проступку пройшов місячний строк, отже, дисциплінарне стягнення не може бути застосовано.

Позивач не згодний з наказом про застосування догани, тому звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку правомірності дій відповідача щодо проведення службового розслідування та прийняття оскаржуваного наказу, суд вважає за необхідне врахувати наступні обставини та положення законодавства.

Правовий статус позивача, в тому числі підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності, врегульовано Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 року №889-VІІІ (далі - Закон №889-VІІІ, Закон "Про державну службу"), Кодексом законів про працю.

Відповідно до частини 1 статті 64 Закону "Про державну службу" за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частиною 1 статті 65 Закону "Про державну службу" підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону "Про державну службу" віднесено до дисциплінарних проступків невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 66 Закону України "Про державну службу" до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 3 статті 66 Закону України "Про державну службу" передбачено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до частин 6, 7 статті 66 Закону України "Про державну службу" дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2 - 4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії. За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

Положеннями частини 1 статті 67 Закону "Про державну службу" визначено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків. Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 67 Закону "Про державну службу" попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень є обставиною, що пом'якшує дисциплінарну відповідальність.

Законом "Про державну службу" передбачено, що з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. Особи, які проводять службове розслідування, мають право: одержувати пояснення від державного службовця, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб щодо обставин справи; одержувати у підрозділах державного органу чи за запитом в інших органах необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; одержувати консультації відповідних спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. Державний службовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; 2) порушувати клопотання про одержання і залучення до матеріалів нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, які причетні до справи; 3) бути присутнім під час виконання відповідних заходів; 4) подавати в установленому порядку скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування. ( ст. 71 Закону).

Стаття 74 Закону "Про державну службу" передбачає гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення. Дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення суб'єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення, яке має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення (стаття 75 Закону).

Стаття 26 Закону України від 08.07.2010 № 2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" передбачає, що посадові особи платників єдиного внеску несуть адміністративну відповідальність за: порушення порядку нарахування, обчислення і строків сплати єдиного внеску; неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності щодо єдиного внеску; подання недостовірних відомостей, що використовуються в Державному реєстрі, інших відомостей, передбачених цим Законом. Застраховані особи, які не подають інформацію для внесення до Державного реєстру або подають недостовірну інформацію, притягаються до відповідальності згідно із законом.

Ст. 165-1 КпАП передбачає, що порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування, неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності щодо єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування або подання недостовірних відомостей, що використовуються в Державному реєстрі загальнообов'язкового державного соціального страхування, іншої звітності , несплата або несвоєчасна сплата єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування, тягне за собою накладення штрафів на посадових осіб підприємств, установ і організацій, фізичних осіб - підприємців або осіб, які забезпечують себе роботою самостійно.

Підпунктом 3.1.3 Регламенту встановлено, що документи, надані на підпис начальнику ОДПІ, повинні мати візи керівника структурного підрозділу, відповідального за виконання документа, першого заступника (заступника, заступника - начальника відділення) начальника ОДПІ (відповідно до розподілу обов'язків).

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв'язок їх в сукупності, суд вважає зазначений наказ необґрунтованим, а позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у зв'язку з наступним.

Згідно досліджених матеріалів дисциплінарної справи, наказу про оголошення догани, суд дійшов до висновку, що до дисциплінарної відповідальності позивач був притягнути за невиконання своїх службових обов'язків: по-перше, щодо прийняття рішень про застосування штрафних санкцій до платників єдиного внеску за несвоєчасну сплату єдиного внеску, за неподання звітності, по-друге, щодо оформлення договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування та договорів про одноразову сплату у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування.

Стосовно доводів відповідача про порушення ОСОБА_1 трудової дисципліни, відсутності на чергуванні в Центрі обслуговування платників, то даний факт не зазначається в наказі як підстава для застосування дисциплінарної відповідальності, тому суд обставини даного порушення не розглядає.

В якості беззаперечного доказу вини позивача в неналежній організації роботи в напрямку прийняття рішень про застосування штрафних санкцій до платників єдиного внеску, відповідач надав суду витяг з наказу ГУ ДФС у Херсонській області від 21.10.2016 № 471, в якому відображено, що згідно з інформаційною системою «Податковий блок» станом на 01.10.2016 по Херсонській ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області залишаються не застосованими штрафні санкції за несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальну суму 2,8 млн. грн., протягом III-го кварталу 2016 року приріст не застосованих штрафних санкцій склав 2,2 млн.грн. або в 1,6 раза. В наказі також зазначено, що за 9 місяців 2016 року виявлено 138 фактів несвоєчасного подання звітності з єдиного внеску, проте протоколи про адмінпорушення складені лише по 3 фактах та тільки у 1 півріччя 2016 року.

Позивач в своє чергу стверджує про те, що його вини в організації не в повній мірі роботи у напрямку прийняття рішень про застосування штрафних санкцій до платників єдиного внеску немає, оскільки протягом 2016 року він неодноразово доводив до відома керівництва про обєктивні обставини, що перешкоджають розгляду справ та застосування адміністративної відповідальності, зокрема, неможливість розгляду справ за умов відсутності осіб, які притягуються до адміністративної відповідальності, через недосконалість інструкцій ДФС, стислі строки встановлені законодавством для надсилання рішення порушнику (3 дні), відсутність бланків протоколів, відсутність фінансового забезпечення на поштові відправлення, папір, тощо, що відповідач фактично покладає свою власну провину на позивача, оскільки саме відповідач повинен забезпечити створення необхідних організаційних та фінансово-економічних умов для організації роботи по застосуванню штрафних санкцій. Також позивач зазначив, що за 11 місяців сектором, в якому працюють чотири особи, складено 1228 рішень на загальну суму штрафних санкцій 4 млн.400 тис., в тому числі по КУпАП.

Згідно ст. 149 КЗпП України, ч.1 ст.75 Закону України "Про державну службу» перед накладенням дисциплінарного стягнення суб'єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі. Однак, в порушення вищезазначеної норми, перед накладенням дисциплінарного стягнення на позивача ОДПІ не отримувала від позивача відповідних письмових пояснень. Суду надано тільки заперечення начальника управління податків і зборів ОСОБА_6 щодо акту комплексної перевірки від 23.06.16 .

Суд вважає, що вказані порушення відповідачем не доведені, в наказі № 191-о від 22.11.16 немає конкретизації щодо того, яких платників єдиного внеску (юридичних осіб та фізичних осіб) не було притягнуто до відповідальності та на яку суму. Зазначення в наказі ГУ ДФС у Херсонській області від 21.10.2016 № 471 тільки загальних сум недоїмок не означає автоматично, що за всіма випадками несвоєчасної сплати єдиного внеску можливо та необхідно застосування фінансової та адміністративної відповідальності. Так, наприклад позивач в судовому засіданні пояснив, що зростання протягом 3-го кварталу 2016 року суми не застосованих штрафних санкцій на 2 млн. грн. пояснюється тим, що на облік в Херсонську ОДПІ став великий платник (шахта з Донецької області) з боргом по єдиному внеску понад 10 млн. грн., погашена заборгованість тільки за 2013 рік, а недоїмка 2014-2016 років хоч і обліковується, але штрафні санкції неможливо застосувати, оскільки штрафні санкції застосовуються при повному погашенні недоїмки за певний звітний період.

Позивач надав суду документи, які свідчать, що обговорювалось питання можливості складання протоколів про адмінпорушення на бланках старого зразка або доцільності виготовлення нових бланків протоколів про адміністративні правопорушення. На кількості складених протоколів вплинуло і відсутність відповідних бланків протоколів та постанов, які з'явились тільки в жовтні 2016 року. Позивач також зазначає, що протокол про адміністративне порушення законодавства про збір та облік єдиного внеску складається виключно у присутності порушника, посадовим особам платника єдиного внеску відповідно до наказу Міндоходів від 06.02.2014 № 120 направляються Повідомлення про запрошення платника податків, зборів, платежів або його представників до органу доходів і зборів. Тільки на порушників, які з'явились до ОДПІ, працівники сектору складали адміністративні протоколи та постанови про притягнення до відповідальності за КУпАП. Зміни в існуючий порядок були внесені тільки в 2016 році.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків. Вина може виступати як умисел чи необережність. Тобто має бути доведено, що працівник бажав або свідомо допускав настання несприятливих для роботодавця наслідків. Суд зауважує, що незалежно від форми вини обов'язковим її елементом є усвідомлення особою протиправності свого діяння в момент його вчинення. Приймаючи рішення щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани, відповідачем не вжито заходів щодо об'єктивного встановлення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не відібрано пояснення у позивача, внаслідок чого не розглянуті аргументи та доводи позивача стосовно відсутності фактичного підґрунтя для притягнення його до відповідальності.

Також в поданні зазначено про порушення, допущене головним державним ревізор-інспектором сектору адміністрування внеску управління податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_4, яка надала 20.10.2016 на підпис начальнику інспекції договір про добровільну участь у системі загальнообовязкового державного соціального страхування від 19 жовтня 2016 року, який мав бути укладений між ним та ФОП ОСОБА_5, та в якому вказано, що цей договір набуває чинності з дня його підписання та діє до 13.10.2016, тобто при складанні договору допущено технічну помилку, а саме замість 2017 року вказано 2016 рік. Ця помилка була виявлена на стадії підписання договору.

Відповідно до ст. 10 Закону № 2464 розроблена Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.64.2015 № 449, на виконання абзацу першого пункту 3 розділу V якої був розроблений типовій договір про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування (додаток 4 до Інструкції). Зазначеним договором передбачено, що його підписує начальник відповідного фіскального органу, який діє відповідно до Положення про відповідний фіскальний орган.

Суд критично оцінює доводи відповідача про те, що в деяких договорах невірно вказано нормативний акт - Положення про державну податкову інспекцію у м. Херсоні Головного управління Міндоходів у Херсонській області, затверджене наказом Міністерства доходів і зборів України від 17.04.2013 №59, в той час як чинним було Положення про Херсонську обєднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Херсонській області, затверджене наказом ДФС України від 18.04.2016 №330. Працівник повинен бути ознайомлений з покладеними на нього трудовими обов'язками. Для даного ознайомлення встановлена письмова форма. Відсутність у роботодавця письмових доказів, що підтверджують ознайомлення з трудовими обов'язками працівника, позбавляє його представників права у разі виникнення спору посилатися на показання свідків для підтвердження даного ознайомлення. Доказів того, що ОСОБА_1, був ознайомлений з Положенням про державну обєднану податкову інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області, затвердженим наказом ДФС України від 18.04.2016 №330, суду не надано. Вказівка в проектах договорів страхування неправильного найменування Положення про державну податкову інспекцію у м. Херсоні Головного управління Міндоходів у Херсонській області не мало ніяких негативних наслідків, доказів розірвання або визнання недійсним будь-якого договору суду не надано. Копії договорів, в яких допущено помилку щодо правильного найменування Положення про Херсонську ОДПІ, відповідач суду не надав, тільки три проекти договорів. В оспорюваному наказі та документах дисциплінарного провадження не вказані конкретні реквізити договорів, які укладено з порушеннями, тому суд вважає доводи відповідача про допущені в договорах про обов'язкове державне соціальне страхування помилки такими, що мають характер припущення, а не достовірно встановленого факту.

Також не знайшло свого підтвердження посилання відповідача на порушення ОСОБА_1 пп. 3.1.3 розділу III «Організація роботи з документами» Регламенту Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, затвердженого наказом Херсонської ОДГП ГУ ДФС у Херсонській області від 15.06.20106 №515, а саме не здійснення візування вищевказаних договорів. Відповідач не довів, що візування договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування відноситься до посадових обовязків саме позивача. Підпунктом 3.1.3 Регламенту встановлено, що документи, надані на підпис начальнику ОДПІ, повинні мати візи керівника структурного підрозділу, відповідального за виконання документа, першого заступника (заступника, заступника начальника відділення) начальника ОДПІ (відповідно до розподілу обовязків), тобто в даному випадку візування здійснюється керівником Управління податків і зборів з фізичних осіб, позивач не є керівником структурного підрозділу.

Відповідне дисциплінарне провадження повинно бути здатним призвести до встановлення фактів справи та до встановлення і покарання винних осіб. Отже, розслідування повинно бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з'ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні або необґрунтовані висновки. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події. Будь-який недолік розслідування, що стає на заваді встановленню причин порушення, є загрозою недотримання цього стандарту.

Суд приходить до висновку, що дисциплінарною комісією не вжито заходів щодо об'єктивного та оперативного встановлення обставин, зазначених у пп. 9, 10, 12 ч.2 ст.73 Закону України "Про державну службу", оскільки саме проведення перевірки було поверховим та неповним, а висновки побудовані на помилковому оцінюванні фактичних даних.

Крім того, в порушення ст.76 Закону України "Про державну службу" позивачу не було забезпечено реалізацію права на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи, внесення зауважень, заявити клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин. Як вказує позивач із матеріалами дисциплінарної справи та наказом про оголошення догани він був ознайомлений тільки 25.11.16.

За результатами розслідування дисциплінарною комісією внесено суб'єкту призначення пропозицію про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Суд відмічає, що відповідне дисциплінарне провадження повинно бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з'ясувати, що трапилось, і не покладалися на поспішні або необґрунтовані висновки. Разом з тим, дисциплінарною комісією Херсонської ОДПІ не вживалися під час перевірки заходи об'єктивного та оперативного встановлення обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку, ступеня вини, характеру і тяжкості такого проступку.

Сутність принципу правової визначеності Європейський суд визначив як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються, цей принцип не дозволяє державі посилатись на відсутність певного правового акта, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах. На державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (Справа "Лелас проти Хорватії і Тошкуце та інші проти Румунії") і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах (Онер'їлдіз проти Туреччини).

Суд враховує, що принцип презумпції невинуватості перш за все є гарантією процесуального характеру по кримінальних справах, але за висновками ЄСПЛ його сфера застосування є значно ширшою: він є обов'язковим не тільки для кримінального суду, який приймає рішення щодо обґрунтованості обвинувачення, але й для віх інших державних органів. Так, на думку ЄСПЛ, замах на презумпцію невинуватості може виходити не тільки від суду чи судді, але й від інших публічних влад. Висновок (а по суті констатація, якій не передували фактичне встановлення обставин, їх оцінка та аналіз) дисциплінарного провадження про порушення позивачем вимог посадової інструкції та чинного законодавства, здійснений без вирішення питання про винуватість чи невинуватість позивача, без аналізу питання юридичної кваліфікації рішення позивача і без оцінки свідчень, наданих ним безпосередньо.

Системний аналіз наведених правових норм при застосуванні до правовідносин, що є предметом судового розгляду, вказує на те, що відповідач при прийнятті оскаржуваного наказу № 191-о від 22.11.16 діяв без врахування фактичних обставин, які підлягали встановленню в ході проведення дисциплінарного провадження, тобто, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Відповідно до ч.1 ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Відповідно до статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч. ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа. Оскільки судовим рішенням позивачу було повністю задоволено заявлені позовні вимоги, то з відповідача повинно бути присуджено на користь позивача всю суму судового збору, який було сплачено при поданні вказаного адміністративного позову.

На підставі ч. 3 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України у судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163,167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

постановив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати наказ начальника Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області №191-о від 22 листопада 2016 року "Про накладення дисциплінарного стягнення".

Стягнути з Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1) витрати по сплаті судового збору у сумі 551,20 грн. (п'ятсот п'ятдесят одна гривня двадцять копійок).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 27 грудня 2016 р.

Суддя Хом'якова В.В.

кат. 12.2