Справа № 810/4255/16
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2016-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

810/4255/16

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 грудня 2016 року № 810/4255/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до ПАТ "ВІММ-БІЛЛЬ-ДАНН Україна" про зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; 5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши вищевказану позовну заяву, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 60 Кодексу адміністративного судочинства України з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави (абз.1 ч. 2 ст. 60 КАС України).

Прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (абз. 2 ч. 2 ст. 60 КАС України).

Прокурор, який звертається до адміністративного суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в адміністративному суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва. Невиконання прокурором вимог щодо надання адміністративному суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 108 цього Кодексу (абз.3 ч. 2 ст. 60 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України “Про прокуратуру” від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон №1697) прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб’єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно із ч.4 ст.23 вказаного Закону наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді (абз.1 ч.4 ст.23 Закону №1697).

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (абз.2 ч.4 ст.23 Закону №1697).

Положеннями абз. 3 ч.4 ст.23 Закону №1697 встановлено, що прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Відповідно до абз. 4 ч.4 ст.23 Закону №1697 виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Рішенням від 08.04.99 у справі N 3-рп/99 Конституційний Суд України роз'яснив, що поняття "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Вищий адміністративний суд України в розділі ІV Довідки щодо вивчення та узагальнення практики застосування положень Конституції України, Кодексу адміністративного судочинства України, Закону України “Про прокуратуру” щодо участі прокурора та органів прокуратури в адміністративному судочинстві, затвердженій Постановою Пленуму №14 від 18.09.2015, зазначив, що при зверненні до суду прокурор повинен дотримуватися балансу інтересів особи, суспільства і держави. Прокуратура не повинна втручатися у діяльність органів державної влади.

Також у вищевказаній довідці зазначено, що необхідно мати на увазі, що "інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин" (абзац другий пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року N 3-рп/99). Це означає, що інтереси державного органу, органу місцевого самоврядування можуть не збігатися з інтересами держави (абзац третій пункту 4 Рішення КСУ); небажання таких органів подавати адміністративний позов (тобто захищати свої інтереси у спірних відносинах) не позбавляє прокуратуру права подати від їх імені позов в інтересах держави. Отже, чинне правове регулювання цього питання не зобов'язує прокурора отримувати згоду від згаданих органів на звернення від їх імені з позовом до суду в інтересах держави. Вважаємо, що вкрай важливо чітко визначити випадки, коли прокурор може здійснювати представництво інтересів держави. Так, прокуратура може виконувати функцію представництва інтересів держави в суді лише за умов, що таке представництво стосується конкретно визначених у законі інтересів держави, таких як право державної власності, право на оподаткування тощо.

Відповідно до пункту 2 наказу Генерального прокурора України "Про організацію роботи органів прокуратури щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді та їх захисту при виконанні судових рішень" №6гн від 28.05.2015 основними завданнями здійснення представництва в суді є, зокрема, захист інтересів держави у випадках порушення або загрози їх порушення, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Положеннями пункту 5 вказаного наказу встановлено, що прокурор при зверненні до суду з позовом (заявою, поданням) повинен обґрунтувати необхідність захисту інтересів держави та визначити орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а в разі його відсутності - звертатися у статусі позивача.

У разі виявлення бездіяльності уповноваженого органу державного нагляду (контролю) одночасно із заходами представницького характеру вживати відповідні заходи прокурорського реагування.

У позовній заяві зазначено, що прокурор в даному випадку звертається до суду в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Харківській області, яке є територіальним органом ДСНС, уповноваженим, у тому числі, на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню. Також ГУ ДСНС у Харківській області здійснюється державний нагляд (контроль) за додержанням та виконання вимог законодавства у сферах цивільного захисту на відповідній території.

В позовній заяві зазначено, що вивченням стану законності в сфері використання та забезпечення об'єктів цивільної оборони, місцевою прокуратурою №3 встановлено, що виконуючи розпорядження Уряду №48-р від 26.01.2015, територіальними органами ДСНС спільно з місцевими органами виконавчої влади проведено перевірку стану готовності захисних споруд, якими виявлено ряд порушень щодо утримання сховища, яке перебуває на балансі Філії ПАТ "ВІММ-БІЛЛЬ-ДАНН Україна", що не може залишитися без відповідного реагування представницького характеру.

Також прокурор зазначає, що виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту від 25.08.2015 №99 ПАТ "ВІММ-БІЛЛЬ-ДАНН Україна" уповноваженими органами не контролюється, заходи цивільно-правового характеру не вживаються, що свідчить про бездіяльність з викладених питань відповідними органами державного контролю, що своєю чергою стало підставою для вжиття заходів представницького характеру Харківською місцевою прокуратурою №3.

В той же час суд зазначає, що прокурором до позовної заяви жодних доказів на підтвердження бездіяльності ГУ ДСНС у Харківській області з питань контролю за виконанням припису про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту від 25.08.2015 №99 ПАТ "ВІММ-БІЛЛЬ-ДАНН Україна" не додано.

Крім того, суд звертає увагу, що посадовими особами Головного управління ДСНС у Харківській області у період з 01.11.2016 по 21.11.2016 проведено планову перевірку Філії ПАТ "Вімм-Білль-Данн Україна" - "Харківський молочний комбінат" за результатами якої складено акт перевірки №198, на підставі якого в подальшому прийнято припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки №194 від 21.11.2016.

При цьому зі змісту вказаного акту перевірки вбачається, що вищевказаною перевіркою встановлено невиконання відповідачем припису про усунення порушень №99 від 25.08.2015.

Отже суд зазначає, що бездіяльність ГУ ДСНС у Харківській області з питань контролю за виконанням припису про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту від 25.08.2015 №99 ПАТ "ВІММ-БІЛЛЬ-ДАНН Україна", яка є передумовою звернення до суду прокурором в інтересах держави, має бути доведеною останнім саме під час звернення до суду.

Крім того, як було вище зазначено відповідно до п. 5.1 наказу Генерального прокурора України №6гн від 28.05.2015 у разі виявлення бездіяльності уповноваженого органу державного нагляду (контролю) одночасно із заходами представницького характеру прокурорам необхідно вживати відповідні заходи прокурорського реагування, однак жодних пояснень щодо вжиття таких заходів відносно ГУ ДСНС у Харківській області, як і підстав незастосування останніх, в позовній заяві не наведено.

При цьому суд акцентує увагу, що за наявності відповідного державного органу підставою для здійснення прокурором представництва в суді законних інтересів держави в особі такого органу у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, згідно з частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", є виключно наявність таких обставин, які свідчать про нездійснення або неналежне здійснення цим органом захисту таких інтересів та підтвердження таких обставин відповідними доказами.

Доказів на підтвердження обґрунтування наявності вищевказаних підстав прокурором суду надано не було, що, з урахуванням вищенаведених положень частини 2 статті 60 КАС України, є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Суд також зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є.

Так, в даному адміністративному позові визначено одного позивача - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, проте в тексті позовної заяви зазначено, що другим позивачем виступає від імені держави Департамент цивільного захисту Харківської обласної державної адміністрації, однак вказаний державний орган зазначений в позові в статусі третьої особи.

З урахуванням вищевказаного в порядку усунення недоліків позовної заяви прокурору необхідно уточнити позовні вимоги щодо процесуального статусу Департаменту цивільного захисту Харківської обласної державної адміністрації, а в разі визначення вказаного державного органу другим позивачем надати відповідне обґрунтування та докази щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в особі Департаменту цивільного захисту Харківської обласної державної адміністрації або виправити допущену в позовній заяві описку щодо статусу цієї особи як позивача.

Частиною 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно до положень статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням заявнику 30-тиденного терміну з дня отримання копії даної ухвали для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до ПАТ "ВІММ-БІЛЛЬ-ДАНН Україна" про зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

2. В 30-тиденний термін з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки позовної заяви, а саме:

- надати докази на підтвердження бездіяльності ГУ ДСНС у Харківській області з питань контролю за виконанням припису про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту від 25.08.2015 №99 ПАТ "ВІММ-БІЛЛЬ-ДАНН Україна";

- надати уточнення позовних вимог щодо процесуального статусу Департаменту цивільного захисту Харківської обласної державної адміністрації або виправити допущену в позовній заяві описку щодо статусу цієї особи як позивача.

3. Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи № 810/4255/16 та зазначенням прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кушнова А.О.