Справа № 826/11344/16
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2016-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

21 грудня 2016 року № 826/11344/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В., розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до третя особаВищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат ОСОБА_2
проскасування рішення від 10.06.2016 №VI-010/2016 та рішення від 24.02.2015, зобов'язання вчинити дії,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів адвокат ОСОБА_2, в якому просить (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 15.08.2016):

- скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 10.06.2016 №VI-010/2016;

- скасувати рішення дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 24.02.2015;

- зобов'язати Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури розглянути скаргу ОСОБА_1 на дії адвоката ОСОБА_2, порушити дисциплінарну скаргу відносно адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю від 29.05.2008 НОМЕР_1, видане Київською міською кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; адреса робочого місця адвоката: місто Київ, вулиця Лютеранська, 20, офіс 4) та притягнути його до дисциплінарної відповідальності з накладенням на нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю.

Позовні вимоги мотивовано тим, що оскаржувані рішення прийняті відповідачами без дослідження всіх дійсних обставин справи, оскільки у діях адвоката ОСОБА_2, які і були предметом оскарження з боку позивача, є склад дисциплінарного проступку у вигляді порушення правил адвокатської етики під час здійснення ним адвокатської діяльності.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури проти задоволення позовних вимог заперечувала, вказавши про правомірність оскаржуваних рішень із зазначенням того, що, по-перше, позивачем порушено строки звернення з відповідними скаргами на дії адвоката, як до дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, так і до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, які встановлені приписами Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». По-друге, відповідачем наголошено, що встановлення ознак чи складу дисциплінарного проступку, а також наявності або відсутності підстав для прийняття відповідного рішення є дискреційним повноваженням відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури як органів адвокатського самоврядування.

Третя особа - ОСОБА_2, адвокат дії якого виступили предметом оскарження, - проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначивши про правомірність оскаржуваних рішень.

Київська міська кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у судове засідання явку свого представника не забезпечила, заперечень проти задоволення позовних вимог не надала, з огляду на що розгляду справи здійснено у порядку письмового провадження на підставі частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані особами, які беруть участь у справі, документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до голови Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою від 15.12.2014, в якій просив відкрити дисциплінарне провадження та притягнути до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_3, а саме: позбавити права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України та анулювати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

За результатами розгляду вказаної скарги позивача дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва прийнято рішення від 24.02.2015, яким відмовлено у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2, в обґрунтування якого зазначено, що у діях останнього відсутні ознаки порушення Правил адвокатської етики та законодавства України про адвокатуру. Крім того, у вказаному рішенні зазначено, що на момент вчинення (травень-липень 2013 року) адвокатом ОСОБА_2 дій, які, на думку позивача, підпадають під ознаки дисциплінарного проступку, адвокат не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності після спливу одного року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Скориставшись правом на адміністративне (досудове) оскарження вказаного рішення, позивач звернувся з відповідною скаргою від 01.03.2016 (зареєстрована 09.03.2016 за вх.№6112) до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, розглянувши яку остання своїм рішенням від 10.06.2016 №VI-010/2016 залишила дану скаргу без задоволення у зв'язку з тим, що позивачем (скаржником) порушено строк оскарження рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 24.02.2015, встановлений приписами частини третьої статті 39 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Вважаючи вказані рішення необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.

Досліджуючи наявні у матеріалах справи докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

У відповідності до частин першої та другої статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Приписами частини першої статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Водночас, положеннями статті 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката (частина перша статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Як вбачається зі змісту скарги позивача від 15.12.2014, останні вказував про вчинення адвокатом ОСОБА_3 дисциплінарного проступку шляхом зазначення в апеляційній скарзі, поданій від імені ОСОБА_4 на виконання договору про надання юридичних послуг, неправдивих відомостей, чим порушив присягу та умисно перекрутив обставини справи. З доданих до даної скарги матеріалів вбачається, що вказані дії адвоката ОСОБА_3 мали місце у травні-липні 2013.

У той же час, приписами частини другої статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Так, оскаржувані дії адвоката ОСОБА_3, за твердженням позивача (скаржника) мали місце у травні-липні 2013, а скарга датована 15.12.2014 (як вбачається зі змісту рішення від 24.02.2015, скарга надійшла до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва - 25.12.2014, що не заперечувалось позивачем під час судового розгляду справи), відтак, станом на момент звернення позивача з розглядуваною скаргою (грудень 2014 року) завершився строк можливого притягнення адвоката ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності з наведених у скарзі підстав, у відповідності до частини другої статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», про що вірно вказано у рішенні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 24.02.2015.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (частина третя статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

При цьому, адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи (стаття 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Наявними у матеріалах справи доказами підтверджується, що зі скаргою на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 24.02.2015 позивач (скаржник) звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою, яка датована 01.03.2016 та яка надійшла до останньої 09.03.2016, як вбачається зі змісту рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 10.06.2016 №VI-010/2016, що не заперечувалось позивачем під час судового розгляду справи.

З огляду на викладене вбачається, що позивачем порушено строк оскарження рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 24.02.2015, встановлений частиною третьою статті 39 та частиною першою статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», про що також вірно зазначено в оскаржуваному рішенні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Отже, суд дійшов до висновку, що оскаржувані рішення є обґрунтованими та такими, що прийняті у межах повноважень відповідачем та на підставі наведених положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Також, щодо заявленого відповідачем - Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури - клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог про скасування рішення дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 24.02.2015 суд зазначає таке.

Як було зазначено вище, рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (частина третя статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відтак, вказаними положеннями надано право на оскарження рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, тобто надано можливість альтернативного вибору оскарження такого рішення.

Відповідно до частини четвертої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень.

Таким чином, оскільки позивач звернувся до суду з вимогою про скасування рішення дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 24.02.2015 після завершення процедури досудового (адміністративного) оскарження даного рішення, шляхом подання відповідної скарги до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, суд вказує, що законодавчо мотивовані підстави для залишення позовної заяви без розгляду у даній частині та задоволення клопотання відповідача відсутні.

Згідно з вимогами статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги викладене вище, суд вказує про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для задоволення останніх.

Керуючись статтями 69, 70, 71 та 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Літвінова А.В.