Справа № 802/1917/16-а
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2016-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

27 грудня 2016 р. Справа № 802/1917/16-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Воробйової Інни Анатоліївни,

за участю:

секретаря судового засідання: Фурмана В.В.

представника відповідача: ОСОБА_1

у відсутність позивача:

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про залишення позову без розгляду у справі

за позовом: ОСОБА_2

до: Вінницької ОДПІ Головного управління ДФС у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_2 до Вінницької ОДПІ Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення.

В ході розгляду справи по суті судом поставлено на розгляду питання про залишення позову без розгляду у зв'язку із повтоною неявкою позивача.

Представник відповідача не заперечив щодо залишення позову без розгляду.

Розглянувши вказане питання, вислухавши думку представника відповідача, суд встановив наступне.

Позивач в судове засідання призначене на 14.12.2016 р. не з'явився, хоча про дату, час та місце судового засідання представник повідомлявся належним чином, що підтверджується розпискою.

Перша неявка в судове засідання позивача стала підставою для відкладення розгляду справи на 27.12.2016 р.

27.12.2016 року позивач вдруге в судове засідання не зявився, про дату й час розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Повторна неявка стала підставою для вирішення питання щодо залишення позову без розгляду.

Так, відповідно до частини першої статті 12 КАС України, особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, не можуть бути обмежені у праві на отримання в адміністративному суді як усної, так і письмової інформації щодо результатів розгляду справи. Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в адміністративному суді інформації про дату, час і місце розгляду своєї справи та ухвалені в ній судові рішення.

Пунктом 1 частини третьої статті 49 КАС України передбачено, що особам які беруть участь у справі надано право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів.

Разом з цим, частиною другою статті 49 КАС України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому, процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Згідно з частиною другою статті 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Якщо особи які беруть участь у справі, не можуть з поважних причин прибути до суду, то відповідно до частини другої статті 40 КАС України вони зобов'язанні завчасно повідомити суд про неможливість прибуття та її причини. Завчасно означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання.

Так, частина третя статті 33 КАС України передбачає, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Відповідно до частини 3 статті 35 КАС України, повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду.

Як видно із матеріалів справи, ухвалою від 17.11.2016 року відкрито провадження у даній справі та в судовому засіданні, що відбулось 05.12.16 р., розгляд справи відкладено 14.12.2016 року, про що представника позивача повідомлено цього ж дня розпискою.

Однак, позивач у судове засідання не прибув, що стало підставою для відкладення розгляду справи на 27.12.2016 року та повідомлення про це сторін цього ж числа шляхом надсилання судової повістки за місцем реєстрації. Позивач судову повістку отримав 16.12.2016р, що підтверджується рекомендованих повідомленням про вручення поштового відправлення.

27.12.2016 р. позивач вдруге не прибув у судове засідання. При цьому заяву про розгляд справи за його відсутності суду не подано.

Процесуальною санкцією за повторне неприбуття належним чином повідомленого позивача про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання є залишення позовної заяви без розгляду.

Так, в силу частини третьої статті 128 КАС України, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічна норма міститься у пункті 4 частини першої статті 155 КАС України, якою також передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи, що позивач, який належним чином повідомлений про дату час та місце судового розгляду двічі поспіль в судові засідання 14.12.2016 року та 27.12.2016 року не прибув, причини неприбуття суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не подав, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

адміністративний позов залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна