Справа № 810/442/16
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2016-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2016 року 810/442/16

Колегія суддів Київського окружного адміністративного суду у складі: головуючого - судді Лиска І.Г., судді Василенко Г.Ю., Виноградова О.І., розглянувши в порядку письмового адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерфом" до Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтерфом» звернулось до суду з позовом до Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області , Державної фіскальної служби України, про визнання протиправної бездіяльності Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області, Державної фіскальної служби України щодо відображення в системі електронного адміністрування ПДВ уточнюючої податкової декларації з ПДВ за лютий 2015 року від 05.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за березень 2015 року від 07.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за квітень 2015 року від 07.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за травень 2015 року № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року № з додатками та зобовязання ДФС України збільшити розмір суми податку, на яку ТОВ «Інтерфом» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиносу реєстрі податкових накладних, відповідно до показників рядку 24 уточнюючої податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року від 07.08.2015 № (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 1 січня 2015 року набрав чинності Закон України від 28.12.2014 №71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи", відповідно до якого почала функціонувати електронна система адміністрування податку на додану вартість. Після початку роботи системи у штатному режимі на постійній основі, отримавши податкові декларації з уточнюючими розрахунками з податку на додану вартість за лютий, березень, квітень, травень, червень 2015 року, ДПІ в Обухівському районі ГУ ДФС у Київській області не забезпечила відображення її показників у системі електронного адміністрування ПДВ та не забезпечила автоматичне збільшення суми з ПДВ, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів, задекларованого у рядку 24 декларації з податку на додану вартість за лютий, березень, квітень, травень, червень 2015 року.

Відповідач позову не визнав подав до суду письмові заперечення проти позову, в яких зазначив, що реєстраційна сума 138573 грн. (УНакл), що передбачена пунктом 2001.3 статті 2001 Податкового кодексу України, застосовується для зареєстрованих платників податку, на яку відповідний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування збільшується на суму від'ємного значення податку, непогашеного та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за лютий, березень, квітень, травень, червень 2015 року. Таким чином, після "обнуління"показників формули реєстраційна сума одноразово збільшується на суму від'ємного значення, що задекларована платником податків виключено у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за лютий, березень, квітень, травень, червень 2015 року та не перераховувалась надалі в зв'язку з уточненням показників такої звітності.

Представник позивача 06.12.2016 подав до суду клопотання про розгляд справи в порядку письмовго провадження. Також представник відповідача 06.12.2016 подав до суду клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, без участі представника відповідача.

Згідно з вимогами ст. 122 КАС України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Дослідивши наявні матеріали справи, керуючись статтями 122, 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи у письмовому провадженні та на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно зясувавши обставини справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв'язок у сукупності, вважає за необхідне зазначити наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтерфом» є юридичною особою, первинного зареєстровано Обухівською районною державною адміністрацією Київської області 16.01.1997 за № 1 000007.

Як платник податків позивач перебуває на обліку у ДПІ в Обухівському районі ГУ ДФС у Київській області, має статус платника податку на додану вартість.

19.03.2015 позивачем було подано податкову декларацію з податку на додану вартість за лютий місяць 2015 року яку згідно квитанції № 2 прийнято ДПІ в Обухівському районі за реєстраційним номером документу .В звітній податковій декларації з ПДВ за лютий 2015 року від 19.03.2015 року № НОМЕР_1 відображені наступні показники: у розділі ІІІ: - рядок 19: відємне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 17 - рядок 9) (позитивне значення): 237867 грн.; - рядок 22: сума від'ємного значення поточного звітного податкового періоду та відємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19 + рядок 21): 237867 грн.; - рядок 24: сума відємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 22.1 + рядок 23.3) переноситься до рядка 20.1 наступного звітного (податкового періоду): 237 867 грн.

У розділі IV: - рядок 26: додаток Д2: сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на початок поточного звітного (податкового) періоду (рядок «Усього, в т. ч.:» графи 6 таблиці 1 Д2): 762240 грн.

В додатку 2 (Д2) до звітної податкової декларації з ПДВ за лютий 2015 року від 19.03.2015 року № в таблиці 1 відображено показник: - рядок «Усього, в т. ч.:» у графі 2: 161574 грн.; у графі 3: 600666 грн.; у графі 14: 762240 грн. Де: - графа 2 це: суми залишку від'ємного значення, що підлягає зарахуванню до податкового кредиту наступного звітного податкового періоду (рядок 20.2 декларації за січень 2015 року/ IV квартал 2014 року); - графа 3 це: суми залишку від'ємного значення, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (рядок 24 декларації за січень 2015 року / IV квартал 2014 року); - графа 6 це: усього (графа 2 + графа 3 + графа 4 + графа 5); - графа 14: сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів станом на кінець поточного звітного (податкового) періоду (графа 6 - графа 7 + графа 10 (+/-) + графа 11 (+/-) - графа 13.

У подальшому, враховуючи надані ДФС України розяснення щодо особливостей заповнення таблиці 1 додатка 2 декларації за лютий 2015 року, позивачем до податкової декларації за лютий 2015 року було подано уточнюючий розрахунок від 05.08.2015 р. №.

В уточнюючий декларації з ПДВ за лютий 2015 року від 05.08.2015 № НОМЕР_2 відображено зміну наступних показників:

- у розділі IV:

- рядок 26: додаток Д2: сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на початок поточного звітного (податкового) періоду (рядок «Усього, в т. ч.:» графи 6 таблиці 1 Д2): 6882222 грн., різниця із попереднім показником склала 6119982 грн.

- рядок 31: сума непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів, на кінець поточного звітного (податкового) періоду: 6882222 грн., різниця із попереднім показником склала 6 119 982 грн.

В додатку 2 (Д2) до уточнюючої податкової декларації з ПДВ за лютий 2015 року від 05.08.2015 № НОМЕР_2 в таблиці 1 відображено показник:

- рядок «Усього, в т. ч.:» у графі 2: 161 574 грн.; у графі 3: 600 666 грн.; у графі 4: 6 119 982 грн.; у графі 14: 6 882 222 гри.

Де: - графа 4 це: суми, задекларовані до бюджетного відшкодування в рахунок зменшення податкових зобовязань з податку наступних звітних (податкових) періодів, які залишилися непогашеними станом на 01.02.2015.

Окрім зазначеного, з метою узгодження показників податкових декларацій наступних податкових періодів із змінами, внесеними до податкової декларації із податку на додану вартість за лютий 2015 року, позивачем також було подано уточнюючу податкову декларацію від 07.08.2015 № НОМЕР_3 за березень 2015 року, уточнюючу податкову декларацію від 07.08.2015 № НОМЕР_4 за квітень 2015 року; уточнюючу податкову декларацію від 07.08.2015 № НОМЕР_5 за травень 2015 року.

При цьому, в звітній податковій декларації з ПДВ за червень 2015 року від 16.07.2015 року № НОМЕР_6 відображені наступні показники:

- у розділі III:

- рядок 20: від'ємне значення, іцо включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 20.1 + рядок 20.2 + рядок 20.3): 540 560 грн.;

- рядок 21: від'ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, за вирахуванням позитивного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 20 - рядок 18): 138 573 грн.;

- рядок 22: сума від'ємного значення поточного звітного (податкового) періоду та від'ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19 + рядок 21): 138 573 грн.;

- рядок 23.3: сума від'ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 22 - рядок 22.1), яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 23 - рядок 23.1 - рядок 23.2): 138 573 грн.;

- рядок 24: сума відємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 22.1 + рядок 23.3) переноситься до рядка 20.1 наступного звітного (податкового періоду): 138 573 грн.

В уточнюючий декларації з ПДВ за червень 2015 року від 07.08.2015 № НОМЕР_7 відображено зміну наступних показників:

- у розділі III:

- рядок 20: від'ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 20.1 + рядок 20.2 + рядок 20.3): 6 660 542 грн., різниця із попереднім показником склала 6 119 982 грн.;

- рядок 21: від'ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, за вирахуванням позитивного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 20 - рядок 18): 6 258 555 грн., різниця із попереднім показником склала 6 119 982 грн.;

- рядок 22: сума від'ємного значення поточного звітного (податкового) періоду та від'ємного значення, іцо включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19 + рядок 21): 6 258 555 грн., різниця із попереднім показником склала 6 119 982 грн.;

- рядок 23.3: сума від'ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 22 - рядок 22.1), яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 23 - рядок 23.1 - рядок 23.2): 6 258 555 грн., різниця із попереднім показником склала 6 119 982 грн.;

- рядок 24: сума відємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 22.1 + рядок 23.3) переноситься до рядка 20.1 наступного звітного (податкового періоду) 6 258 555 грн., різниця із попереднім показником склала 6 119 982 грн.

Позивачу стало відомо про те, що станом на 09.09.2015 показники уточнюючих податкових декларацій з податку на додану вартість за вказані періоди не відображені у системі електронного адміністрування ПДВ та не враховується у реєстраційній сумі. Цей факт підтверджується копією витягу з системи електронного адміністрування ПДВ від 09.09.2015 №910130.

У зв'язку з цим позивач звернувся до голови Державної фіскальної служби України, Міністра фінансів України та Премєр- міністра України із листами вих. 02/317 від 15.09.2015, 02/318 від 15.09.2015, 02/316 від 15.09.2015 відповідно, у яких просив невідкладно збільшити позивачу реєстраційну суму для реєстрації податкових накладних у системі електронного адміністрування податку на додану вартість на 6 119 982 грн. відповідно до показники поданих позивачем уточнюючих декларацій.

Відповідь на це звернення надано листом Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області від 30.10.2015 № 2897/10/10-36-15-01-19 яке повідомило, що відповідно до р. 24 декларації позивача з податку на додану вартість за червень 2015 року сума відємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду складає 138 573 грн.

При цьому, за на думку податкового органу, відповідно до пункту 34 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу після «обнулення» показників формули реєстраційна сума збільшується на суму відємного значення, що задекларована платником податків виключено у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року та не перераховується надалі в звязку з уточненням показників такої звітності.

На думку позивача, ДПІ в Обухівському районі ГУ ДФС у Київській області припустилася бездіяльності, що виявилась у незабезпеченні автоматичного збільшення суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за результатом подання електронної декларації з ПДВ за липень 2015 року, у зв'язку з чим він звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.05.2016 у даній справі за клопотанням позивача призначено економічну експертизу (експертизу документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності), проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Згідно з висновком від 30.09.2016 №10540/14745/16-45 судово-економічної експертизи, дані підсумовуючого значення «Усього» графи 4 у сумі 6882222 грн., зазначені в таблиці 1 додатку 2 до Уточнюючого розрахунку податкових зобовязань з податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтерфом» за лютий 2015 року (від 05.08.2015 №), документально підтверджуються згідно наявної податкової звітності та інтегрованої карти платника податку. Уточнений показник суми від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у сумі 6258555 грн., зазначений у рядку 24 Уточнюючого розрахунку податкових зобовязань з податку на додану вартість Товариства з обмеженою «Інтерфом» за червень 2015 року (від 07.08.2015 №), документально підтверджується згідно наявної податкової звітності та інтегрованої карти платника податку.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

З 1 січня 2015 року набрав чинності Закон України від 28.12.2014 №71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи", яким запроваджено нові правила функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Так, система електронного адміністрування податку на додану вартість запроваджена поетапно відповідно до пункту 35 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України:

з 1 січня до 1 липня 2015 року - у тестовому режимі;

з 1 липня 2015 року - на постійній основі.

Основні принципи функціонування системи електронного адміністрування ПДВ визначено статтею 2001 розділу V Кодексу.

Порядок електронного адміністрування ПДВ затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №569 "Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість".

Електронний рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ (далі - електронний рахунок) - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань з цього податку. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок. Для кожного платника податку Казначейством відкривається один електронний рахунок.

Відповідно до пункту 2001.5 статті 2001 Податкового кодексу України кошти з електронного рахунка платника ПДВ перераховуються Казначейством в автоматичному режимі виключно до:

державного бюджету;

на рахунок, відкритий у банку та/або органі Казначейства сільськогосподарськими підприємствами - суб'єктами спеціального режиму оподаткування, визначений статтею 209 Податкового кодексу України, для акумулювання сум податку, що нараховуються на вартість поставлених ними сільськогосподарських товарів (послуг), у порядку, передбаченому статтею 209 Податкового кодексу України;

на поточний рахунок платника податку за його заявою у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов'язань.

Протягом дії системи електронного адміністрування ПДВ у тестовому режимі платники податку самостійно зараховують на такі електронні рахунки кошти з власних поточних рахунків, відкритих у банківських установах, у сумах, необхідних для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань з цього податку, задекларованих ними в податковій звітності з ПДВ.

З 1 липня 2015 року на рахунки в системі електронного адміністрування ПДВ платники податку зараховують також кошти у сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України та надає право для реєстрації в ЄРПН податкових накладних / розрахунків коригування.

Пунктом 34 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України встановлено, що станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість" зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні / розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових УНаклОтр, УНаклВид та УМитн, що були сформовані починаючи з 1 липня 2015 року. Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом:

До 31 липня 2015 року для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року).

ДФС України неодноразово у листах від 22.06.2015 р. № 22408/7/99-99-19-03-01-17, від 07.08.2015 р. № 29168/7/99-99-19-03-02-17, від 11.08.2015 р. № 29562/7/99-99-19-03-02-17 надавались розяснення щодо внесених змін до Податкового кодексу України в звязку із прийняттям Закону України від 16.07.2015 № 643-VІІІ "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість", в яких наголошувалось на обовязку контролюючого органу забезпечити автоматичне збільшення реєстраційної суми за алгоритмом, передбаченим пунктом 34 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Кодексу, який описано вище.

Однак, по відношенню до позивача ДПІ в Обухівському районі ГУ ДФС у Київській області у порушення наведених норм не забезпечила зарахування суми 6119982 грн. до показника суми від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту з ПДВ, та, відповідно, не збільшила на суму 6119982 грн. суму податку, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Платник податків у зв'язку із справлянням податків і зборів вступає у податкові правовідносини з Державою Україна, яка реалізує свою правосуб'єктність через органи державної влади.

При цьому, в силу державного суверенітету державна влада є єдиною (вертикаль влади), безперервною і здійснюється на всій суверенній території України через дії та рішення уповноважених органів державної влади в межах їх предметної та територіальної компетенції.

Згідно з Положенням про Державну фіскальну службу України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2014 р. № 236, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2014 р. № 236, Державна фіскальна служба України (ДФС) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну податкову політику. ДФС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. ДФС та її територіальні органи є органами доходів і зборів.

Пунктом 41.1 статті 41 Податкового кодексу України також визначено, що контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової, державної митної політики в частині адміністрування податків і зборів, митних платежів та реалізує державну податкову, державну митну політику, забезпечує формування та реалізацію державної політики з адміністрування єдиного внеску, забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями при застосуванні податкового та митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску (далі - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику), його територіальні органи.

Це означає, що вступаючи у податкові відносини з територіальним органом Державної фіскальної служби, платник податків вступає у правовідносини з усією Державною фіскальною службою і в її особі з Державою Україна.

З аналізу положень статей 3 та 50 Кодексу адміністративного судочинства України убачається, що відповідачем в адміністративній справі є суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, з якими позивач (платник податків) вступив у публічно-правові відносини і з цього приводу виник публічно-правовий спір.

У справі, що розглядалась, спір між платником податків і контролюючими органами (територіальними органами Державної фіскальної служби) виник у зв'язку з поданням податкової звітності та адмініструванням податку на додану вартість.

Положеннями підпункту 14.1.1-1 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України визначено, що адміністрування податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та інших платежів відповідно до законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи - це сукупність рішень та процедур контролюючих органів і дій їх посадових осіб, що визначають інституційну структуру податкових та митних відносин, організовують ідентифікацію, облік платників податків і платників єдиного внеску та об'єктів оподаткування, забезпечують сервісне обслуговування платників податків, організацію та контроль за сплатою податків, зборів, платежів відповідно до порядку, встановленого законом.

Згідно з приписами статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов'язаний: стати на облік у контролюючих органах в порядку, встановленому законодавством України; вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів; подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов'язані з обчисленням і сплатою податків та зборів тощо.

Так, положеннями статті 63 Податкового кодексу Країни передбачено, що облік платників податків ведеться з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. З метою проведення податкового контролю платники податків підлягають реєстрації або взяттю на облік у контролюючих органах за місцезнаходженням юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, місцем проживання особи (основне місце обліку)

В силу положень статті 49 Податкового кодексу України податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків. Прийняття податкової декларації є обов'язком контролюючого органу.

Згідно з приписами пункту 49.17 статті 49 Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері інформатизації, формування і використання національних електронних інформаційних ресурсів, впроваджує та утримує автоматизовану систему "Єдине вікно подання електронної звітності" для надання послуг з подання за допомогою мережі Інтернет в електронному вигляді звітності, обов'язковість подання якої встановлено законодавством, до міністерств, інших органів державної влади та фондів загальнообов'язкового державного страхування.

Аналіз наведених вище положень Податкового кодексу України надає підстави для висновку, що податкові правовідносини побудовані за принципом територіальної організації державної влади. Тобто, облік платників податків та будь-які їх взаємовідносини з державою здійснюються через територіальні органи Державної фіскальної служби, в яких платники податків перебувають на податковому обліку.

Надаючи оцінку висновку судово-економічної експертизи, якою визначено, що дані підсумовуючого значення «Усього» графи 4 у сумі 6882222 грн., зазначені в таблиці 1 додатку 2 до Уточнюючого розрахунку податкових зобовязань з податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтерфом» за лютий 2015 року (від 05.08.2015 №), документально підтверджуються згідно наявної податкової звітності та інтегрованої карти платника податку. Уточнений показник суми відємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у сумі 6258555 грн., зазначений у рядку 24 Уточнюючого розрахунку податкових зобовязань з податку на додану вартість Товариства з обмеженою «Інтерфом» за червень 2015 року (від 07.08.2015 №), документально підтверджується згідно наявної податкової звітності та інтегрованої карти платника податку. Колегія суддів бере до уваги, що судовий експерт попереджений про кримінальну відповідальність за статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України. Колегія суддів також вважає, що судову-економічну експертизу проведено повноважним експертом, а викладені висновки є достовірними. Зазначені висновки судової економічної експертизи відповідачами не спростовано.

Разом з тим, колегія суддів вважає, що визначення протиправною бездіяльність відповідачів щодо відображення в Системі електронного адміністрування податку на додану ввартість показників уточнюючої податкової декларації з ПДВ за лютий 2015 року від 05.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за березень 2015 року від 07.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за квітень 2015 року від 07.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за травень 2015 року № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року № з додатками повинно ґрунтуватися не тільки на дослідженні висновків експерта, але й за наслідками комплексної сукупної оцінки усіх доказів щодо встановлених обставин справи у взаємозвязку з іншими доказами у справі.

При цьому колегія суддів бере до уваги, що цей висновок експерта повністю узгоджується із іншими письмовими доказами у справі.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що ДПІ в Обухівському районі ГУ ДФС у Київській області, Державна фіскальна служба України припустилися протиправної бездіяльності, що виявилась у не відображені в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість показників уточнюючої податкової декларації з ПДВ за лютий 2015 року від 05.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за березень 2015 року від 07.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за квітень 2015 року від 07.08.2015 №; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за травень 2015 року №; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року №.

У зв'язку з цим колегія суддів вважає за необхідне зобов'язати Державну фінансову службу України вчинити дії щодо збільшення у системі електронного адміністрування податку на додану вартість реєстраційну суму (УНакл), на яку Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерфом" має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних на величину від'ємного значення за червень 2015 року у сумі 6119982 грн.

Таким чином, позов є таким, що підлягає задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач за подання позовної заяви сплатив судовий збір, доказів понесення інших судових витрат суду не надав. Таким чином, судові витрати щодо сплати судового збору підлягають присудженню з державного бюджету на користь позивача.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159 - 163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області, Державної фіскальної служби України, що виявилась у невідображенні в системі електронного адміністрування ПДВ показників уточнюючих податкових декларацій з ПДВ Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерфом", за лютий 2015 року від 05.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за березень 2015 року від 07.08.2015 № з додатками; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за квітень 2015 року від 07.08.2015 №; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за травень 2015 року №; уточнюючої податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року №.

Зобов'язати Державну фіскальну службу України збільшити на 6119982 грн. розмір суми податку, на яку Товариство з обмеженою відповідальністю Інтерфом має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідно до показників р.24 уточнюючої податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року від 07.08.2015 №.

Стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань ДПІ в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерфом" судові витрати у сумі 2756 (дві тисячі сімсот п'ятдесят шість) гривень.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя Лиска І.Г.

Судді: Виноградова О.І.

ОСОБА_1