Справа № 820/4614/16
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2016-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

05 грудня 2016 р. № 820/4614/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Цибульник Г.В.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом приватно-орендного сільськогосподарського підприємства "Агросвіт" до Головного Управління Держпраці у Харківській області про зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Приватно-орендне сільськогосподарське підприємство "Агросвіт" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд зобов'язати Головне Управління Держпраці у Харківській області провести повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 28.10.2015 на приватно-орендному сільськогосподарському підприємстві "Агросвіт".

В обґрунтування позову позивач зазначив, що у зв`язку з неоднозначними висновками комісії щодо нещасного випадку, який стався на Приватно-орендному сільськогосподарському підприємстві "Агросвіт" 28.10.2015 року та з огляду на неврахування комісією Головного Управління Держпраці у Харківській області всіх обставин по справі виникає необхідність у проведення повторного(додаткового) спеціального розслідування вказаного нещасного випадку.

Представник відпоповідача, заперечуючи проти задоволення позовних вимог зазначив, що комісією проведено розслідування нещасного випадку який стався на Приватно-орендному сільськогосподарському підприємстві "Агросвіт" 28.10.2015 року у відповідності до вимог Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві № 1232. Також представник відповідача звернув увагу суду, що висновки комісії, які оформлені актом від 19.05.2016 року позивачем жодним чином не оскаржені, не скасовані у відповідному порядку, а відтак є чинними, що в свою чергу виключає необхідність проведення додаткового розслідування.

У судовому засіданні сторони підтримали свої правові позиції в повному обсязі.

Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з таких підстав.

Як було встановлено під час розгляду справи, наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 29.10.2015 року призначено комісію із проведення спеціального розслідування нещасного випадку (ДТП), що стався з трактористом машиністом ОСОБА_3 на території господарського двору ПОСП «Агросвіт» в селі Катеринівка, Лозівського району Харківської області 28.10.2015 року.

Роботу комісії продовжено згідно з наказами Головного управління Держпраці у Харківській області від 11.11.2015 року № 01.01.-07/79 у зв'язку з неотриманням від Лозівського МВ ГУМВС України в Харківській області копії протоколу огляду місця події та від 18.01.2016 р. № 01.01.-07/42 у зв'язку з неотриманням віл Лозівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області повної копії «Заключение зкеперта» № 284-Лзт/15 від 29.10.2015 г.» та висновків експертної комісії, призначеної наказом від 13.01.2016 року № 01.01.-07/24 по Головному управлінню Держпраці V Харківській області.

Комісія спеціального розслідування нещасного випадку провела розслідування нещасного випадку відповідно до вимог "Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві", затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1232, висновки якого були оформлені в актом від 19.05.2016 року за формою Н-5 .

Відповідно до висновку вказаного акту організаційною причиною настання нещасного випадку членами комісії визнано незабезпечення контролю зі сторони керівництва та відповідальних осіб підприємства за безпечним виконанням робіт з використанням підіймальних машин та механізмів, чим порушені вимоги п. 2.1.6. «Ииструкпии № 81 для лиц, ответственных за безопасное производство работ по перемещению грузов кранами», затвердженої наказом генерального директора ПОСП «Агросвіт» № 33-ОП від 18.05.2015 р.; п. 2.4. «Посадової інструкції № 79 керівника (генерального директора)», затвердженої наказом генерального директора ПОСП «Агросвіт» № 338-ОП від 08.05.2015 р. та п. 7.4.1. НПАОП 0.00-1.01-07 «Правила будови і безпечної експлуатації вантажопідіймапьних кранів» та п. 7.5.26 НПАОІІ 0.00-1.01-07 «Правила будови і безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів».

Позивач, не погодившись з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку, які висвітлені в матеріалах спеціального розслідування, тобто в акті за формою Н-5 від 19.05.2016 року листом від 22.07.2016 року № 79 подав до Головного управління Держпраці у Харківській області свої заперечення, а також прохання провести повторне спеціальне розслідування.

Листом від 03.08.2016 року № 6321/07-21/6060 Головне управління Держпраці у Харківській надало відповідь на вказаний лист позивача, де звернуто увагу підприємства, що розслідування нещасного випадку на виробництві було проведено у відповідності до вимог Порядку № 1232, а відтак на даний час не вбачається законних підстав для проведення повторного (додаткового) розслідування.

У відповідності до пункту 1 Постанови Кабінету міністрів України «Про утворення територіальних органів Державної служби з питань праці та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» від 11 лютого 2015 року №100, яка набрала чинності 17 березня 2015 року, утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань праці, зокрема і Головне управління Держпраці у Харківській області.

Згідно пункту 2 вказаної Постанови встановлено, що територіальні органи, які утворюються згідно з пунктом 1 цієї постанови, є правонаступниками прав та обов'язків територіальних органів Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки і Державної інспекції з питань праці, що реорганізуються.

За визначенням п.5 ч.1 ст.1 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» від 23.09.99 № 1105-XIV нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть.

Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

Суд зазначає, що процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах (далі - підприємства) унормовано Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1232 (далі Порядок № 1232.)

Згідно п.7 Порядку № 1232, розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків.

За приписами пп.2 п.10 Порядку № 1232 протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування.

Роботодавець зобов'язаний створити належні умови для роботи комісії (забезпечити приміщенням, засобами зв'язку, оргтехнікою, автотранспортом, канцелярським приладдям), компенсувати витрати, пов'язані з її діяльністю, а також залучених до роботи експертів, інших спеціалістів та сприяти роботі комісії з метою своєчасного і об'єктивного проведення розслідування нещасного випадку.

У відповідності до п.14 Порядку № 1232 Комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов'язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 5.

У випадках, зазначених у пункті 31 цього Порядку, або у разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку строк розслідування може бути продовжений за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцезнаходженням підприємства.

У разі отримання письмового погодження роботодавець приймає рішення про продовження строку проведення розслідування.

У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов'язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5.

Суд звертає увагу, що Головне управління Держпраці у Харківській області на виконання вищезазначених норм права, з метою додержання процедури проведення розслідування та у зв`язку з необхідністю забезпечення об'єктивності проведення розслідування нещасного випадку, який стався на ПОСП «Анросвіт» 28.10.2015 року, та підготовкою матеріалів розслідування звертався до слідчого відділу Лозівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області задля забезпечення огляду місця події з наданням відповідних фотоілюстрацій та допиту свідків події, що підтверджується матеріалами справи.

Також, як вбачається з матеріалів справи на підставі наказу № 01.01.-07/24 від 13.01.2016 року по головному управлінню Держпраці у Харківській області призначено експертну комісію за участі ПП «Електроперспектива» з розслідування нещасного випадку на виробництві.

Так, висновком експертизи № 00-17.-00-01.16-НВ від 10.03.2016 року підтверджено несправність крану, який став причининою нещасного випадку, що, в свою чергу, не суперечить висновкам акту Головного управління Держпраці у Харківській області від 19.05.2016 року. Вказані обставини також підтверджуються актом технічного огляду крану автомобільного КС 4561А від 18.02.2016 року.

Окрім того, суд звертає увагу, що позивачем як під час подання позову, так і в ході судових засідань не надано жодних доказів на підтвердження порушення відповідачем законодавчо визначеної процедури проведення розслідування нещасного випадку.

Як було встановлено під час розгляду справи, представник позивача вважає, що перевіряючими не прийнято до уваги, що контроль керівника підприємства за безпечними умовами праці у даному випадку проведено належним чином, зокрема створена і діє служба охорони праці, ведеться вся необхідна документація, проведені інструктажі та навчання.

Також представник позивача зазначив, що вантажопідіймальний кран фактично виведено з експлуатації як підйомний механізм та залишено на балансі підприємства як транспортний засіб.

Поряд з цим, представник відповідача звернув увагу суду, що керівником підприємства було допущено безконтрольність порядку використання крану, тобто не вчинено всіх необхідних заходів щодо виведення несправного крану взагалі з експлуатації у будь-якій формі, у тому числі і як підйомного механізму, і як транспортного засобу, з огляду на небезпечний характер його використання.

Таким чином, представник відповідача зазначив, що вищевказані заходи керівника підприємства мають носять загальний характер та, водночас, не звільняють керівника суб`єкта господарювання від обов`язку створити безпечні умови праці робітників, тобто, як у даному випадку, у разі виявленні несправного вантажопідйомного крану, який пордовжував використовуватись. Отже, виявлені під час перевірки порушення ПОСП "Анросвіт" стосуються подальшої експлуатації вантажопідйомного крану, який має технічні несправності та конроль за використанням якого покладений на керівника підприємства, що призвело до настання нещасного випадку на виробництві.

Отже, як вбачається з акту комісії зі спеціального розслідування від 19.05.2016 року, у ході спеціального розслідування нещасного випадку у відповідності до вимог чинного законодавства було з'ясовано причини та обставини настання зазначеного нещасного випадку, а також встановлені винні особи, які порушили вимоги чинного законодавства.

За приписами п.17 Порядку № 1232, роботодавець або у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно та застрахована у Фонді, керівник робочого органу виконавчої дирекції Фонду, який утворив комісію, повинен розглянути і затвердити примірник акта за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) протягом доби після надходження матеріалів щодо результатів розслідування (далі - матеріали розслідування).

Матеріалами розслідування є акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), наказ про утворення комісії, картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пояснення потерпілого, осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб (у разі їх наявності), копії документів про кваліфікацію працівника, проведення відповідних інструктажів та медичних оглядів, а також отримання завдання на виконання роботи, під час якої стався нещасний випадок (за наявності), а також у разі потреби витяги з експлуатаційної документації, схеми, фотографії, інші документи, що характеризують стан робочого місця (устаткування, апаратури, матеріалів тощо), висновок лікувально-профілактичного закладу про стан сп'яніння, наявність в організмі потерпілого алкоголю, наркотичних чи отруйних речовин.

На вимогу потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, голова комісії зобов'язаний ознайомити їх з матеріалами розслідування.

Відповідно до п. 33 вказаного Порядку № 1232, контроль за своєчасністю та об'єктивністю проведення розслідування нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідування, веденням обліку нещасних випадків, вжиттям заходів до усунення причин нещасних випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці, виконавча дирекція Фонду та її робочі органи відповідно до компетенції.

Зазначені у цьому пункті органи та особи мають право вимагати відповідно до компетенції від роботодавця проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, і складення акта за формою Н-1 у разі, коли виявлено порушення вимог цього Порядку.

Відповідно до п.34 Порядку № 1232, посадова особа органу Держпраці в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку чи приховування факту настання нещасного випадку має право видавати обов'язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) приписи за формою Н-9 згідно з додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1.

Рішення посадової особи органу Держпраці може бути оскаржено у судовому порядку. На час розгляду справи у суді дія припису за формою Н-9 зупиняється.

При цьому суд звертає увагу, що органи та посадові особи Держпраці наділені саме правом, а не обов`язком вимагати від роботодавця проведення повторного (додаткового) розслідування.

Додатково суд також вважає за необхідне зазначити, що право вимагати від роботодавця проведення повторного розслідування нещасного випадку шляхом видачі відповідного припису є дискреційними повноваженнями Держпраці, тобто повноваженнями, які надають адміністративному органу певний ступінь свободи під час прийняття рішення, таким чином даючи йому змогу вибрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке буде найбільш прийнятним (згідно Рекомендації № К(80)2 щодо здійснення дискреційних повноважень адміністративними органами, прийнятої Комітетом Європи 11.03.1980), і суд не вправі перебирати на себе функції вказаного суб'єкта владних повноважень.

Пунктом 36 Порядку № 1232 передбачено, що спеціальному розслідуванню підлягають:нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки, які сталися одночасно з двома і більше працівниками, незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм; випадки смерті працівників на підприємстві; випадки зникнення працівників під час виконання трудових (посадових) обов'язків нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого.

Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Держпраці або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми.

Абзацом 1 пункту 38 Порядку № 1232 встановлено, що спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених пунктом 39 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку (далі - спеціальна комісія), утвореною територіальним органом Держгірпромнагляду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку, у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (події) за погодженням з органами, представники яких входять до її складу.

За результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку (абзац 1 пункту 47 Порядку № 1232).

При цьому, Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п'яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом акта (актів) член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово. Окрема думка додається до акта за формою Н-5 і є його невід'ємною частиною (абзац 4 пункту 47 Порядку № 1232).

Як вбачається з матеріалів справи, акт від 19.05.2016 року інженер з охорони праці ПОСП «Агросвіт» та уповноважена особа з питань охорони праці трудового колективу ПОСП «Агросвіт» підписали з відміткою про наявність окремої думки.

Суд звертає увагу, що загальний склад комісії складає - 5 осіб, окремі думки висловили - 2 особи лише зі штату ПОСП «Агросвіт», тобто менше половини складу комісії.

Відповідно до пункту 49 Порядку № 1232, керівник органу, який утворив спеціальну комісію, повинен розглянути і затвердити примірники актів за формою Н-5 і Н-1 протягом доби після надходження матеріалів спеціального розслідування.

Згідно з пунктом 54 Порядку № 1232 у разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім'ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку керівник Держпраці або його територіального органу з метою забезпечення об'єктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держпраці, які порушили вимоги цього Порядку.

Рішення спеціальної комісії в іншому складі щодо результатів повторного (додаткового) спеціального розслідування обставин і причин настання нещасного випадку може бути оскаржено лише у судовому порядку.

Таким чином, на законодавчому рівні право висловлювати незгоду з висновками роботи спеціальної комісії надано лише роботодавцю, робочому органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім'ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси. Даний перелік є вичерпним.

Суд вважає за потрібне звернути увагу, що законодавцем у розумінні контексту вищезазначеного нормативного акту закріплено саме право, а не обовязок органів Держпраці на проведення повторного (додаткового) розслідування.

При цьому рішення спеціальної комісії в іншому складі щодо результатів повторного спеціального розслідування може бути оскаржене тільки в судовому порядку.

За загальним правилом поняття «право» слід розуміти як передбачений законодавством зовнішній вияв волі суб'єктів права, який тягне за собою юридичні наслідки, а «обов'язком» є нормативно закріплене коло дій, покладених на певних осіб та безумовних для виконання.

Вказана правова позиція узгоджується також з позицією Вищого адміністративного суду України, яка викладена в ухвалі від 02.04. 2014 року по справі № К/9991/54823/12.

Також суд критично ставиться до доводів позивача про обов'язок керівника органу Держпраці призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією у зв'язку зі скаргою позивача, так як, звернення представника підприємства розглянуто та повідомлено про відсутність підстав для проведення повторного розслідування.

Крім того, виходячи з аналізу вказаних правових норм, затверджені акти форми Н-5 та Н-1 підлягають оскарженню у судовому порядку, оскільки вони є рішенням спеціальної комісії, яке складається, розглядається і затверджується у відповідності до пунктів 38, 47 Порядку.

При цьому, слід зауважити, що інших документів, які складаються за результатами спеціального розслідування, законом або Порядком не передбачено, а тому оскаржувані акти, затверджені керівником органу Держгірпромнагляду, який призначив спеціальну комісію, є рішенням спеціальної комісії і можуть бути оскаржені до суду.

Між тим, суд звертає увагу, що матеріали справи не містять, а позивачем в обґрунтування своєї правової позиції не надано до суду жодних доказів на підтвердження проведення процедури оскарження до керівника Держпраці чи в судовому порядку акта за формою Н-5від 19.05.2016 року та доказів скасування вказаного рішення, тобто на час розгляду справи він є чинним.

Таким чином, підсумовуючи вищезазначене, дослідивши обставини справи, проаналізувавши вищезазначені правові норми, з урахуванням того, що розслідування нещасного випадку, що стався 28.10.2015 року на території господарського двору ПОСП «Агросвіт» в селі Катеринівка, Лозівського району Харківської області, яке оформлено актом від 19.05.2016 року, було проведено у відповідності з вимогами Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ № 1232 від 30.11.2011 року, та з огляду на те, що вказаний акт за формою Н-5 від 19.05.2016 року є чинним, то суд приходить до висновку про відсутність підстав для проведення повторного(додаткового) розслідування нещасного випадку, а відтак вимоги позивача є необґрунтованими та такими, задоволенню не підлягають.

Згідно з частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого вирішує справи відповідно до Конституції України та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до положень ч. 1 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 159-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову приватно-орендного сільськогосподарського підприємства "Агросвіт" до Головного Управління Держпраці у Харківській області про зобов'язання вчинити певні дії - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлено 12 грудня 2016 року.

Суддя Р.В. Мельников