Справа № 274/3531/16-а
Суддя: Замега О. В.
Дата ухвалення: 2016-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

№ 274/3531/16-а
провадження №.2-а/0274/93/16
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.12.2016 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області у складі: головуючого судді Замеги О.В., при секретарі Павлюк - Жук А.В., за участю позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області, третя особа - Приватна виробничо-комерційна фірма " Лана", про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

23.06.2016 року в межах строку позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача і просив скасувати постанову про адміністративне правопорушення № 112-ф від 09.06.2016 року, та закрити провадження у справі.

Мотивуючи тим, що головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекція у Житомирській області ОСОБА_3 09.06.2016 року винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення за № 112-ф із застосування штрафної санкції відносно нього. Вважає, що дана постанова є незаконною, а норми права на які посилається відповідач не можуть бути застосованими при врегулюванні правовідносин, які виникли між сторонами. Відповідач посилається на норми законодавства, що дає право на початок будівельних робіт, в той час як ним здійснюється лише поточний ремонт існуючої будівлі, без зміни зовнішніх параметрів об'єкта нерухомого майна розташованого за адресою: вул. Медична, 1-а м. Бердичів. Відповідач вказує на те, що він є замовником будівництва. Однак він придбав у власність визначений родовими ознаками об'єкт нерухомого майна, а не розпочав його будівництво. Відповідач без будь - яких обґрунтувань зазначає про реконструкцію та проведення будівельних робіт на існуючому об'єкті. Застосовуючи терміни - будівельні роботи, реконструкція, останній не обґрунтовує наявність таких дій певним обставинам (зміна конструкцій, можливість обмеження проведення поточного ремонту будівлі, яка знаходиться під охороною, як історична памятка, інші ознаки, які доводять незаконність здійснення ним ремонту будівлі). Крім того він вважає, що відповідач не мав повноважень на перевірку здійснення ним ремонтних робіт будівлі, оскільки це не стосується забудови території. Відповідач здійснюючи незаконну перевірку на об'єкті не встановив того, що об'єкт є існуючим, а не початком будівництва, інженерні споруди до нього є спроектованими під час його будівництва в цілому, як майнового комплексу. Відповідач визнаючи його винним у порушенні містобудівних норм, не взяв до уваги те, що об'єкт, який належить йому на праві приватної власності на час перевірки входить до складу спільного часткового майна відчужувача, і всі норми щодо його проектування, будівництва були дотримані під час проведення таких дій, а тому прийняв незаконне, упереджене рішення.

У відкритому судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_2 у відкритому судовому засіданні позовні вимоги не визнав, і надав суду заперечення проти позову.

Представник третьої особи - приватної виробничо-комерційної фірми "Лана" в судове засідання не з"явився, надав суду заяву про розгляд справи в його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення свідка, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 11 Кодексу адміністративного судочинства України(далі КАС України), розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно частини 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

У відповідності до частини 2 цієї ж процесуальної норми, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб"єкта владних повноважень обов"язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником об'єкта нерухомого майна - нежитлової будівлі складу ПММ, розташованої за адресою: вул. Медична, 1-а в м. Бердичеві, що підтверджується договором купівлі - продажу нежитлової будівлі - складу ПММ від 01.04.2016 року(а.с. 17).

До Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області 20.05.2016 року надійшло звернення ОСОБА_4 щодо порушення ОСОБА_1П вимог чинного законодавства при проведенні будівельних робіт за адресою: вул. Медична, 1-а в м. Бердичеві, даний факт сторонами не оспорюється.

На підставі вказаного звернення та направлення для проведення позапланової перевірки № 498/16-к від 30.05.2016 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ОСОБА_3І . із залученням головного спеціаліста відділу містобудування та архітектури Бердичівської міської ради ОСОБА_5 в період з 30.05.2016-31.05.2016 проведена позапланова перевірка за адресою: м. Бердичів, вул. Медична, 1-а.

Як вбачається з акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 31.05.2016 року, ОСОБА_1 у травні 2016 року проведені будівельні роботи з реконструкцій будівлі складу за адресою: вул. Медична 1-а м. Бердичів, яка належить йому на праві власності, з втручанням в несучі конструкції будівлі, а саме: з бокового фасаду будівлі в зовнішній цегляній стіні влаштовано дверний проріз розміром 1,6 м на 2,1 м, закладено керамічною цеглою існуючий дверний проріз в зовнішній стіні з лицьової сторони фасаду розміром 0,9 м на 2,10 м, здійснено перепланування приміщення шляхом демонтаж існуючої перегородки з влаштуванням нової перегородки з бетонних блоків в іншому місці, виконанні роботи по будівництву бетонного майданчика зі схилом (естакадою), орієнтовними розмірами 6 м на 7 м, змонтовано металеві стійки з труби ф 110 мм. Також під час перевірки було встановлено, що у ОСОБА_1 відсутнє право на виконання будівельних робіт по реконструкції одноповерхової нежитлової будівлі - складу ПММ за адресою: м. Бердичів вул. Медична 1-а(декларація про початок виконання будівельних робіт), що є порушенням ст. ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466(а.с. 15).

За результатами даної перевірки винесено припис № 132/16-к про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеження, затвердженого проекту або будівельного паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 31.05.2016 року, та 31.05.2016 року складено стосовно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення(а.с. 23, 24, 25).

ОСОБА_1 був повідомлений особисто про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 09 червня 2016 року в приміщенні Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області.

09.06.2016 року постановою головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн., за скоєння адміністративного правопорушення передбаченого ч. 6 статті 96 КУпАП(а.с.27).

Вважаючи зазначені дії відповідача незаконними позивач звернувся до суду.

Правовідносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст. 41 вказаного вище Закону, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Загальні засади отримання права на виконання будівельних робіт визначені в статтях 34 і 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно ст. 34 вказаного Закону передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю щодо об"єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об"єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування політики у сфері містобудування.

У відповідності до пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України № 466 від 13.04.2011 року в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою або договору суперфіцію та:

- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об"єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об"єктів, будівництво яких здійснюється після повідомлення про початок виконання будівельних робіт,

- реєстрації декларації про початок будівельних робіт - щодо об"єктів І-ІІІ категорії складності;

- видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об"єктів ІV і V категорії складності.

Разом з цим, згідно пункту 26 вказаного вище Порядку виконання будівельних робіт на об'єктах, що належать до І-ПІ категорії складності, підключення об'єкта до інженерних мереж та споруд без реєстрації декларації забороняється.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та пунктом 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 визначено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Пунктом 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено, що реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Разом з цим, Міністерством регіонального розвитку та будівництва України у листі від 15.07.2009 року № 9/9-1056 «Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального чи поточного ремонту» надано роз'яснення, що поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Вказані роботи не передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі. Також у вказаному вище листі зазначено, що Примірний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затверджений наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004 № 150 (чинний) може бути застосований для визначення робіт з поточного ремонту. Зокрема, пункт 1.2 наказу надає детальний перелік робіт, які відносяться до поточного ремонту.

Слід зазначити, що поточний ремонт виключає будь-які перебудови з втручанням в несучі конструкції будівлі.

Згідно з ДБН А.3.1-5-2009 "Організація будівельного виробництва", його норми встановлюють загальні вимоги до організації будівельного виробництва під час здійснення капітального будівництва (нове будівництво, реконструкція існуючих будівель і споруд, технічне переоснащення діючих підприємств) об'єктів будь-якого призначення.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Як вбачається з акту перевірки та фотографій, які були наданні, та дослідженні в судовому засіданні, позивачем травні 2016 року проведені будівельні роботи з реконструкцій будівлі складу за адресою: вул. Медична 1-а м. Бердичів, з втручанням в несучі конструкції будівлі, а саме: з бокового фасаду будівлі в зовнішній цегляній стіні влаштовано дверний проріз розміром 1,6 м. на 2,1 м., закладено керамічною цеглою існуючий дверний проріз в зовнішній стіні з лицьової сторони фасаду розміром 0,9 м. на 2,10 м., здійснено перепланування приміщення шляхом демонтаж існуючої перегородки з влаштуванням нової перегородки з бетонних блоків в іншому місці, виконанні роботи по будівництву бетонного майданчика зі схилом (естакадою), орієнтовними розмірами 6 м. на 7 м., змонтовано металеві стійки з труби ф 110 мм( а.с.19-23).

Даний факт підтвердив в судовому засіданні і свідок ОСОБА_3.

Доводи позивача, що даний свідок є зацікавлений у розгляді даної справи, на думку суду, до уваги не беруться, так як свого підтвердження в судовому засіданні не знайшли.

А тому, суд вважає, що позивач виконав будівельні роботи, які не є поточним ремонтом, а є капітальним, оскільки проведені з втручанням в несучі конструкції будівлі, а тому порушив вимоги вищевказаного законодавства.

Що стосується доводів позивача, що представником відповідача позапланову перевірку проведено з порушенням вимог чинного законодавства і при відсутності повноважень на проведення даної перевірки, то на думку суду, вони є безпідставними.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурко будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністра України № 553 від 23.05.2011 року державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом(у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

У відповідності до п. 7 вказаного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Однією із підстав проведення позапланової перевірки, згідно пункту 7 Порядку є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

При цьому, відповідно до ст. 10 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо він здійснюється з порушенням вимог щодо періодичності проведення заходів державного нагляду (контролю), передбачених законом.

Проте, згідно з матеріалами справи позивачем було допущено головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 до здійснення перевірки, тому посилання позивача на відсутність підстав для проведення перевірки як на підставу для скасування прийнятого органом рішення є необгрунтованим.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що представником відповідача дана перевірка була проведена у відповідності до вимог і в межах визначених чинним законодавством.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно п.п. 16,17 Порядку за результатами державного архітектури будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектура будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Як було встановлено в судовому засіданні представником відповідача 31.05.2016 року винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 132/16-к, та складено протокол про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Другий примірник протоколу позивач отримав, про що свідчить його особистий підпис в протоколі(а.с. 25).

Судом також встановлено, що про дату, час та місце розгляду адміністративної справи позивача повідомлено вчасно, права та обов'язки передбачені статтею 268 КУпАП та ст. 63 Конституції України роз'яснені.

09.06.2016 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ОСОБА_6 на підставі матеріалів перевірки, фотоматеріалів та керуючись ст. 244-6, ч. б ст. 96 КУпАП винесена постанова № 112-ф про накладення на ОСОБА_1 штрафу по справі про адміністративне правопорушення у розмірі 5950 грн..

Доводи позивача, що він з"явився на розгляд справи, однак не знайшов кабінету, в якому розглядалася його справа, судом до уваги не беруться, оскільки свого підтвердження в судовому засіданні не знайшли.

У зв'язку з тим, що ОСОБА_1 не з'явився на розгляд адміністративної справи та відповідно до пункту 22 Порядку вищевказана постанова 14.06.2016 надіслана йому рекомендованим листом з повідомленням та отримана ним 17.06.2016 року.

Також, суд враховує положення частини 2 ст.33 КУпроАП, де вказано, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом"якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Що стосується доводів позивача, що представником відповідача при проведенні перевірки і притягненні його до адміністративної відповідальності не враховано статус земельної ділянки, на якій знаходиться об"єкт, то на думку суду, дані обставини не є підставами для скасування оскарженої постанови.

Що стосується доводів позивача, що представником відповідача не враховано, що перевірка проведена на об"єкті, який входить до складу спільного часткового майна, то на думку суду, дані доводи є безпідставними.

Відповідно до абз. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

При цьому, відповідно до ДБН А.2.2-3-2004 «Проектування. Склад, порядок розроблення, погодження та затвердження проектної документації для будівництва» об'єкт будівництва - окремий будинок або споруда (з усім устаткуванням, яке до них відноситься, інструментом і реманентом, галереями, естакадами, внутрішніми інженерними мережами водопостачання, каналізації, газопроводу, теплопроводу, електропостачання, радіофікації, підсобними і допоміжними надвірними будівлями, благоустроєм та іншими роботами і витратами), на будівництво, реконструкцію яких повинні бути складені окремо проект і кошторис.

Судом встановлено, що перевірка проведена на об"єкті, який належить на праві приватної власності позивачу. Крім того позивачем були проведені будівельні роботи, даний факт не заперечує в судовому засіданні він сам, також дані обставини підтверджується зібраними та дослідженими в судовому засіданні доказами.

Таким чином, суд вважає, що постанова по справі про адміністративне правопорушення № 112-ф від 09.06.2016 винесена з дотриманням вимог чинного законодавства, тобто в межах, повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а відтак підстав для її скасування не має.

Що стосується позовних вимог про закриття провадження у адміністративній справі, то дані позовні вимоги до компетенції суду не входять.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 36, 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст. 9 Закону України " Про архітектурну діяльність", ст.ст. 2, 6, 8, 9, 11, 69, 70, 71, 158, 163, 171 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення відмовити за безпідставністю.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через Бердичівський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня її проголошення. У разі застосування судом ч. 3 статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя