Справа № 826/11826/16
Суддя: Мамчур Я.С
Дата ухвалення: 2016-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Мамчур Я.С
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 грудня 2016 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого судді: Мамчура Я.С.

суддів: Желтобрюх І.Л., Файдюка В.В.,

при секретарі Кривді В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Полюс» на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 жовтня 2016 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Полюс» до Київської міської державної адміністрації, треті особи: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація, Департамент промисловості та розвитку підприємництва Київської міської державної адміністрації про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Публічне акціонерне товариство «Полюс», звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Київської міської державної адміністрації, треті особи: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація, Департамент промисловості та розвитку підприємництва Київської міської державної адміністрації, в якому просить: визнати проведення сезонної ярмарки по вул. Електротехнічна (2-б, 4-б, 6-б, 16, 10, 26, 28 - на парній стороні; 5, 5-а, 7, 11, 9, 9-а - на непарній стороні) м. Київ, такою, що здійснюється в непридатному місці, без дозвільних документів; зобов'язати Київську міську державну адміністрацію припинити проведення сезонної ярмарки по вул. Електротехнічна (2-б, 4-б, 6-б, 16, 10, 26, 28 - на парній стороні; 5, 5-а, 7, 11, 9, 9-а - на не парній стороні) м. Київ, при проведенні сезонних ярмарок.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 жовтня 2016 року у задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального права, та прийняти рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, з наступних підстав:

Як вбачається з матеріалів справи, Заступником голови Київської міської державної адміністрації 20.07.2016 року затверджено адресний перелік сезонних ярмарків з 01.11.2016 по 31.12.2016 року із зазначенням організаторів, в якому, серед іншого, передбачено проведення сезонної ярмарки по вул. вул. Електротехнічна (2-б, 4-б, 6-б, 16, 10, 26, 28 - на парній стороні; 5, 5-а, 7, 11, 9, 9-а - на непарній стороні) м. Київ з вівторка по неділю. Відповідальним за організацію та проведення вказаної ярмарки є КП «Київська спадщина».

Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволені позовних вимог, дійшов висновку про те, що позивачем не доведено жодними належними та допустимими доказами факт порушення відповідачем його прав та охоронюваних законом інтересів.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 13.05.2009 №516-р «Питання проведення продовольчих ярмарків» Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській і Севастопольській міським держадміністраціям визначено забезпечити в межах своїх повноважень: організацію і проведення щотижня в містах та за потреби в їх районах ярмарків з продажу сільськогосподарської продукції та її переробки, зокрема продукції з підвищеним попитом; участь сільськогосподарських товаровиробників як тих, що розташовані в області, де проводиться ярмарок, так і тих, що залучаються з інших регіонів, шляхом створення належних умов для організації ними торгівлі власною продукцією; укладення з виробниками продуктів харчування, сільськогосподарськими обслуговуючими кооперативами, особистими селянськими і фермерськими господарствами меморандумів про їх участь у ярмарках; широке інформування населення про час і місце проведення ярмарків.

Згідно п. 1 Розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 26.05.2015 №507 затверджено «Порядок проведення ярмарків у місті Києві» визначено, проводити в місті Києві: регулярні ярмарки з продажу продовольчих та непродовольчих товарів (далі - регулярні ярмарки); у вихідні, передсвяткові та святкові дні ярмарки із продажу сільськогосподарської продукції, її переробки, плодоовочевих товарів, борошна, круп, макаронних виробів тощо (далі - сільськогосподарські ярмарки); сезонні ярмарки з продажу продовольчих та непродовольчих товарів у певний сезон року (далі - сезонні ярмарки); тематичні ярмарки з продажу окремих категорій продовольчих та непродовольчих товарів (новорічні, різдвяні, шкільні тощо) (далі - тематичні ярмарки).

У відповідності до п. 2 даного Розпорядження визначено, що адресний перелік та графік проведення сільськогосподарських ярмарків, адресний перелік сезонних ярмарків із зазначенням строків проведення та організаторів на I та II півріччя поточного року формуються Департаментом промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі пропозицій районних в місті Києві державних адміністрацій, комунальних підприємств, що провадять свою діяльність у сфері торгівлі та підпорядковані Департаменту промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), депутатів Київської міської ради та затверджуються заступником голови Київської міської державної адміністрації, до повноважень якого належать питання в галузі торговельного обслуговування населення.

Як встановлено судом першої інстанції, 06.06.2016 року, протоколом №08/286-140, постійною комісією з питань торгівлі, підприємництва та регуляторної політики Київської міської ради ухвалено направити звернення мешканців м. Києва стосовно наведення порядку з несанкціонованою торгівлею на вул. Електротехнічній до Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища для розгляду та відповідного реагування.

Так, Листом №052-3379 від 11.04.2016 року Департамент промисловості та розвитку підприємництва Київської міської державної адміністрації просив Деснянську районну в м. Києві державну адміністрацію надати пропозиції щодо проведення та організації проведення ярмарку по вул. Електротехнічній у Деснянському районі.

Листом від 15.04.2016 року №102/03/22-3394, Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація повідомила Департамент промисловості та розвитку підприємництва Київської міської державної адміністрації про те, що не заперечує щодо проведення ярмарків по вищевказаній вулиці за умови дотримання всіх вимог відповідно до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 26.05.2015 №507 «Про проведення ярмарків у місті Києві».

В подальшому, Листом від 29.06.2016 року №29/06-3, КП «Київська спадщина» просило Департамент промисловості та розвитку підприємництва Київської міської державної адміністрації розглянути питання щодо внесення змін до адресного переліку сезонних ярмарків у м. Києві у II півріччі 2016 в частині вул. Електротехнічна, 10-16 змінити на вул. Електротехнічна (2-б, 4-б, 6-б, 16, 10, 26, 28 - на парній стороні; 5, 5-а, 7, 11, 9, 9-а - на непарній стороні).

Так, на підставі окремого доручення заступника голови Київської міської державної адміністрації було включено вул. Електротехнічну до адресного переліку проведення сезонних та сільськогосподарських ярмарків на II півріччі 2016 з урахуванням зауважень до схеми розташування, поданих Деснянською районної в місті Києві державною адміністрацією.

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволені позовних вимог, дійшов висновку про відсутність обов'язку погодження з Державтоінспекцією проведення ярмарку. Разом з цим зазначає, що Єдиними правилами №198 передбачено обов'язок отримувати погодження Державтоінспекції лише у разі проведення народних гулянь, інших масових заходів з використанням автомобільних доріг загального користування, вулиць і доріг міст та інших населених пунктів та у разі розміщення малих архітектурних форм в межах червоних ліній міських вулиць і доріг.

Так, колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції та вважає за необхідне зазначити наступне.

Термін "масові заходи" в законодавчих та інших нормативних актах України використовується тільки у зв'язку з правоохоронною діяльністю органів внутрішніх справ та інших державних органів. Він широко застосовується як у відомчих нормативних актах, так і у службових документах органів внутрішніх справ. Разом з тим на сьогодні єдиного наукового визначення даного терміну не вироблено.

Але, при аналізі нормативних актів можна виділити що під масовими заходами слід розуміти великі громадсько-політичні, спортивні, культурні та інші заходи, в яких бере участь велика кількість учасників, туристів, гостей та місцевого населення.

Масові заходи як сукупність дій соціального життя з участю великої кількості громадян, які здійснюються з метою задоволення політичних, духовних, фізичних та інших потреб громадян, виступають формою реалізації їх прав і свобод, а також формою соціального спілкування між людьми і способом вироблення єдності установок особистості і суспільства в цілому.

Розглядаючи поняття "масові заходи" можна виділити з їх змісту такі характерні ознаки: а) наявність великої маси людей; б) організованість дій; в) наявність цілей або однієї конкретно визначеної мети; г) наявність громадських місць; д) регламентація порядку проведення масових заходів.

Відповідно до настанови про дії органів і підрозділів внутрішніх справ щодо організації й забезпечення охорони громадського порядку і безпеки громадян під час проведення масових заходів та акцій - масові заходи - це заходи громадсько-політичного, релігійного, спортивного, культурно-видовищного характеру за участю значної кількості громадян, що проводяться з нагоди відзначення офіційних (державних), професійних, релігійних свят, пам'ятних дат, а також за ініціативою політичних партій, рухів, громадських об'єднань, релігійних конфесій, громад, окремих громадян, спортивних організацій, закладів культури, органів влади, тощо.

Отже, на підставі наведеного можна зробити висновок, що ярмарок - це масовий захід, на якому перебуває велика маса людей, є визначена мета заходу, визначено місце проведення виконавчим органом влади, забезпечується контроль за організацією постійного прибирання.

Крім того, має місце те, що оскільки ярмарок - масовий захід та проводиться з використанням автомобільної дороги в місті, тому є необхідність погодження проведення ярмарку з Державтоінспекцією і дія Єдиних правил №198 розповсюджується на проведення ярмарку на вул. Електротехнічній, в яких передбачено обов'язок отримувати погодження Державтоінспекції у разі проведення народних гулянь, інших масових заходів з використанням автомобільних доріг загального користування, вулиць і доріг міст та інших населених пунктів та у разі розміщення малих архітектурних форм в межах червоних ліній міських вулиць і доріг.

Разом з цим, вулиця Електротехнічна, відповідно до містобудівної документації, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - це дорога з позначенням «червоні лінії».

Так, згідно пункту 26 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від ЗО березня 1994 року №198, розміщення споруд малих архітектурних форм провадиться за дозволами, що видаються: в межах червоних ліній міських вулиць і доріг - відповідними місцевими виконавчими органами міських рад, а у м. Києві та Севастополі міськими державними адміністраціями відповідно до підпункту 9.3 ДБН А 2.2-3-97 за погодженням з Державтоінспекцією, дорожньо-експлуатаційними та іншими заінтересованими організаціями; в межах смуг відчуження автомобільних (позаміських) доріг відповідними дорожньо-експлуатаційними організаціями за погодженням з Державтоінспекцією.

Також, статтею 19 Закону України, від 08.09.2005, № 2862-ІУ "Про автомобільні дороги" зазначено, що основними обов'язками органів місцевого самоврядування у частині управління функціонуванням і розвитком вулиць і доріг міст та інших населених пунктів є: забезпечення безперервних, безпечних, економічних та зручних умов руху транспортуй засобів і пішоходів вулицями і дорогами міст та інших населених пунктів; завчасне оповіщення учасників руху і мешканців міст та інших населених пунктів про строки та порядок тимчасового обмеження або припинення руху транспортних засобів; видача в установленому порядку дозволів на тимчасове припинення руху.

Статтею 7 Закону України "Про дорожній рух" № 3353-ХП від ЗО червня 1993 року, визначено, що до компетенції сільських, селищних рад, їх виконавчих органів у сфері дорожнього руху належить забезпечення виконання вимог законодавства та рішень центральних органів виконавчої влади з питань дорожнього руху і його безпеки. Відповідно до ст. 19 Закону України "Про автомобільні дороги" №2862-ІУ від 08 вересня 2005 року, одними із основних обов'язків органів місцевого самоврядування в частині управління, функціонування, розвитку вулиць і доріг міст та піших населених пунктів є забезпечення безперервних, безпечних, економічних та зручних умов руху транспортних засобів і пішоходів дорогами і вулицями міст та інших населених пунктів.

Статтею 52'3 ЗУ «Про дорожній рух» до повноважень Національної поліції у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху відноситься погодження поданих у встановленому порядку пропозицій стосовно обладнання засобами організації дорожнього руху місць виконання дорожніх робіт, проектів та схем організації дорожнього руху, маршрутів руху пасажирського транспорту, маршрутів організованого руху громадян і місць їх збору, порядку проведення спортивних та інших масових заходів, які можуть створити перешкоди дорожньому руху.

Відповідно до статті 36 Закону України, від 08.09.2005, № 2862-ІУ "Про автомобільні дороги" Порядок використання автомобільних доріг загального користування для проведення народних гулянь та інших масових заходів визначають місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування за погодженням з органами державного управління автомобільними дорогами та відповідними державними органами з безпеки дорожнього руху.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що на вул. Електротехнічній м. Києва проведення ярмарків та інших заходів які обмежують рух автотранспорту слід погоджувати з Державтоінспекцією, оскільки вул. Електротехнічна єднається з територіальною автомобільною дорогою Т 10-08 «Київ - Літочки - Кіпті», що визначено Постановою КМ України, від 18.04.2012, № 301 "Про затвердження переліку автомобільних доріг загального користування державного значення", на якій завжди щільний рух автотранспорту як виїзду так і виїзду з Києва.

Згідно до статті 8 Закону України від 08.09.2005, № 2862-ІУ "Про автомобільні дороги" до територіальних автомобільних доріг належать автомобільні дороги, що з'єднують адміністративні центри Автономної Республіки Крим і областей з адміністративними центрами районів, містами обласного значення, міста обласного значення між собою, адміністративні центри районів між собою, а також автомобільні дороги, що з'єднують з дорогами державного значення основні аеропорти, морські та річкові порти, залізничні вузли, об'єкти національно-культурного надбання та курортного і природно-заповідного фонду, автомобільні пункти пропуску міжнародного та міждержавного значення через державний кордон.

Відповідно до статті 18 ЗУ "Про автомобільні дороги" Складовими вулиць і доріг міст та інших населених пунктів є: проїзна частина вулиць і доріг, трамвайне полотно, дорожнє покриття, штучні споруди, споруди дорожнього водовідводу, технічні засоби організації дорожнього руху, зупинки міського транспорту, тротуари, пішохідні та велосипедні доріжки, зелені насадження, наземні та підземні мережі.

Межі вулиці за її шириною визначаються "червоними лініями". Розташування будь-яких об'єктів, будівель, споруд або їх частин у межах "червоних ліній" вулиці не допускається.

Отже, колегія суддів погоджується з твердженням позивача про те, що орган по забезпеченню дорожнього руху повинен погодити зазначений захід як ярмарка на вул. Електротехнічній.

Таким чином, доводи апеляційної скарги відповідача спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в постанові від 19 жовтня 2016 року, та є підставами для її скасування.

Що стосується позовних вимог щодо зобов'язання Київську міську державну адміністрацію припинити проведення сезонної ярмарки по вул. Електротехнічна (2-б, 4-б, 6-б, 16, 10, 26, 28 - на парній стороні; 5, 5-а, 7, 11, 9, 9-а - на непарній стороні) м. Київ, при проведенні сезонних ярмарок, колегія суддів вважає, що в їх задоволенні слід відмовити з огляду на наступне.

Відповідно ч. 1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов'язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених проектом нормативно-правового акта.

Отже, дискреційне право органу державної влади обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Наділивши державні органи дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення.

Отже, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення), передбаченим ч. 3 ст. 2 КАС України, критеріям, не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 198 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати її та прийняти нову постанову суду.

Згідно з ч. 1 ст. 202 КАС підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при ухваленні постанови неповно з'ясовані обставини, що мають значення для справи та порушено норми матеріального права. У зв'язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, а постанову суду - скасувати.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 202, 205, 207, 211, 212 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Полюс» - задовольнити частково.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 жовтня 2016 року - скасувати та прийняти нову, якою позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Полюс» - задовольнити частково.

Визнати проведення сезонної ярмарки по вул. Електротехнічна (2-б, 4-б, 6-б, 16, 10, 26, 28 - на парній стороні; 5, 5-а, 7, 11, 9, 9-а - на непарній стороні) м. Київ, такою, що здійснюється в непристосованому місці, без дозвільних документів.

В іншій частині - залишити без змін

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий Я.С. Мамчур

Судді І.Л. Желтобрюх

В.В. Файдюк

Повний текст складено 22.12.2016 р.

Головуючий суддя Мамчур Я.С

Судді: Файдюк В.В.

Желтобрюх І.Л.