Справа № 826/13788/15
Суддя: Ісаєнко Ю.А.
Дата ухвалення: 2016-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Ісаєнко Ю.А.
У Х В А Л А

Іменем України

21 грудня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Ісаєнко Ю.А.;

суддів: Губської Л.В., Федотова І.В.,

за участю секретаря: Левченка А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_2 та Державної архітектурно - будівельної інспекції України на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 жовтня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно - будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3, про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування припису від 23.06.2015,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із адміністративним позовом до Державної архітектурно - будівельної інспекції України, в якому просив суд визнати протиправними дії щодо проведення перевірки та складання акту перевірки від 18.06.2015; визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18 червня 2015 року.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 жовтня 2016 року позов задоволено частково, визнано протиправним та скасовано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.06.2015 в частині пункту 1 резолютивної частини, а саме щодо вимоги про заборону ОСОБА_2 з 23.06.2015 експлуатацію об'єкта будівництва до усунення порушення відповідно до вимог чинного законодавства; в інший частині позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач подав апеляційну скаргу з підстав неповного з'ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 жовтня 2016 року та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Також, не погоджуючись із вказаною постановою, відповідач подав апеляційну скаргу з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 жовтня 2016 року в частині задоволених позовних вимог та ухвалити в цій частині нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги апеляційної скарги та просив їх задовольнити.

Представник третьої особи у судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги посилаючись на те, що судом першої інстанції було ухвалене законне та обґрунтоване рішення, а підстави для його зміни чи скасування відсутні.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Заслухавши суддю - доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги необхідно залишити без задоволення, постанову суду першої інстанції - без змін, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 03.06.2015 ОСОБА_3 звернувся до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України з заявою про проведення перевірки щодо законності проведення реконструкції (перепланування) квартири АДРЕСА_1 який є співвласником зазначеної квартири та без відома якого було проведено її реконструкцію.

У зв'язку із наведеним 17 червня 2015 року на підставі наказу Державно архітектурно-будівельної інспекції України від 05.01.2015 №1 та звернення ОСОБА_3 було видано направлення для проведення позапланової перевірки із строком дії з 17.06 по 23.06.2015.

В подальшому посадовою особою Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві у присутності ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при реконструкції квартири АДРЕСА_1 за наслідками перевірки складено акт від 23 червня 2015 року.

Актом перевірки встановлено порушення частини першої статті 34 та частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В обґрунтування порушення посадова особа органу державної архітектурно - будівельної інспекції посилається на те, що власниками квартири ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (згідно договору купівлі-продажу від 27 листопада 2004 року №б/н є власниками квартири 43 в рівних частках) виконані роботи із реконструкції шляхом перебудови з влаштуванням окремої вхідної групи та об'єднанням з квартирою №42, власником якої є ОСОБА_4 (витяг про державну реєстрацію прав Комунального підприємства Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна), без документів, що надають право на виконання таких робіт, чим порушено частину першу статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; зазначена квартира після виконання будівельних робіт експлуатується без прийняття в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, чим порушено частину першу статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; відповідно до ДСТУ-НБВ.1.2.-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» відноситься до ІІ категорії складності зазначеного об'єкта.

23 червня 2015 року посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.06.2015, яким з метою усунення виявлених порушень від позивача вимагається:

1. з 23.06.2015 заборонити експлуатацію об'єкта будівництва до усунення порушення відповідного до вимог чинного законодавства;

2. усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку до 07.12.2015.

Не погоджуючись з діями щодо проведення перевірки та складанням за її результатами акта, а також, вважаючи припис про усунення порушення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції з яким погоджується колегія суддів, виходив з наступного.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (далі Порядок №553).

У пункті 7 вказаного Порядку №553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, призначення перевірки щодо законності проведення реконструкції (перепланування) квартири

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, призначення перевірки щодо законності проведення реконструкції (перепланування) квартири АДРЕСА_1 здійснювалося на виконання звернення ОСОБА_3 від 03.06.2015 (зареєстровано під №10/26-Л-0906/10 від 09.06.2015), який разом із ОСОБА_2 являється співвласником квартири.

Тому, як вірно зазначено судом першої інстанції, у Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві були наявні правові підстави для проведення перевірки позивача.

Положеннями пункту 7, 9 Порядку №553 передбачено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 13 та 14 Порядку №553 передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт.

Проте, посадова особа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві була допущений до проведення позапланової перевірки, тому колегія суддів вважає, що позапланова перевірка проведена на підставі, в межах повноважень, та у спосіб, що передбачені законами України.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю не передбачено вимог щодо вручення наказу про проведення перевірки.

Відповідно до пункту 16 - 18 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції, вищенаведеними нормами законодавства надано право органам державного архітектурно-будівельного контролю проводити позапланові перевірки та складати за їх наслідками необхідні документи.

Оскільки відповідно до Порядку №553 складання акту є обов'язком відповідача, колегія суддів вважає, що в даному випадку відповідачем фактично реалізована його компетенція на проведення перевірки та оформлення результатів такої перевірки, а тому дії відповідача є правомірними.

Таким чином, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції що відповідач, призначаючи позапланову перевірку, а також вчиняючи дії щодо її проведення та складання за її результатами акта перевірки, діяв у межах повноважень.

Як було зазначено, відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що приписи не можуть містити вимогу про «заборону експлуатації», а, тому, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що оскаржуваний припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.06.2015 року в частині пункту 1 заключної частини останнього, в якому міститься вимога про заборону з 23.06.2015 року експлуатації об'єкта будівництва до усунення порушення відповідного до вимог чинного законодавства, складено з порушенням наведених положень чинного законодавства, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню у цій частині.

Крім того, як вбачається з акту перевірки відповідачем були встановлені порушення положень частини першої статті 34 та частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки власниками квартири виконані роботи з реконструкції шляхом перебудови з влаштуванням окремої вхідної групи та об'єднанням з іншою квартирою, власником якої є гр. ОСОБА_4, без документів, що надають право на виконання таких робіт.

Відповідно до частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Статтею 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що для створення об'єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає, зокрема прийняття спорудженого об'єкта в експлуатацію.

Відповідно до частини першої, п'ятої та восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Положеннями частини сьомої та дванадцятої статті 96 КУпАП передбачена відповідальність за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів ІI категорії складності; експлуатацію об'єктів будівництва, які завершені будівництвом з 19 січня 2012 року та не прийняті в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів ІI категорії складності.

Так, позивач зазначає, що не являється суб'єктом містобудування, оскільки під час перевірки доказів замовлення саме позивачем будівництва або виконання функцій замовника чи підрядника не виявлено.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3 неодноразово наголошував, що не має доступу до квартири АДРЕСА_1, хоча і являється її співвласником разом із ОСОБА_2, в той час як позивач жодного разу не зазначив, що не має доступу та не проживає у вищевказаній квартирі.

Крім цього, постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 17.02.2016 у справі №826/14136/16 за позовом ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування припису, встановлено, що квартира АДРЕСА_1 власником якої є сестра третьої особи ОСОБА_2 - ОСОБА_4, та експлуатується юридичною особою - ТОВ «Кремень», власником та директором якого є ОСОБА_2

За таких обставин, оскільки позивачем було здійснено реконструкцію з порушенням вимог законодавства, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що оскаржуваний припис від 23.06.2015 в частині пункту 2 заключної частини є правомірним.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано задовольнив позов частково.

Відповідно до частини першої статті 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову - суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що постанова суду першої інстанції ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, з повним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, доводи апеляційних скарг не спростовують висновки суду першої інстанції, у зв'язку з чим підстави для скасування або зміни постанови суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 200, 205, 206 КАС України, суд апеляційної інстанції, -

У Х В А Л И В:

Апеляційні скарги ОСОБА_2 та Державної архітектурно - будівельної інспекції України залишити без задоволення, постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 жовтня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

(Ухвалу у повному обсязі складено 23.12.2016 року)

Головуючий суддя: Ю.А. Ісаєнко

Суддя: Л.В. Губська

Суддя: І.В. Федотов

Головуючий суддя Ісаєнко Ю.А.

Судді: Губська Л.В.

Федотов І.В.