Справа № 810/2496/16
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2016-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2016 року м.Київ 810/2496/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави до Погребської сільської ради Броварського району Київської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, Національного агентства з питань запобігання корупції, та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, ОСОБА_1, про визнання протиправним та скасування рішення.

Суть спору:Керівник Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Погребської сільської ради Броварського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення Погребської сільської ради Київської області «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність» від 24.09.2015 №2242-49-VI.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду від 20.09.2016 було залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, Національне агентство з питань запобігання корупції, та на стороні відповідача, ОСОБА_1.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив про те, що спірним рішенням Погребської сільської ради Броварського району Київської області №2242-49-VI від 24.09.2015 депутату цієї ради ОСОБА_1 було надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,0300 га для ведення особистого селянського господарства, що прилягає до земельної ділянки, яка знаходиться у його власності та розташована за адресою: вул.Козацька, с.Погреби, Броварського району Київської області, проте ОСОБА_1 не повідомив сесію перед голосування за оспорюване про наявність відповідного конфлікту інтересів, чим порушив вимоги ст.ст. 28 та 35 Закону України "Про запобігання корупції" та ст.59-1 Закону Украхни "Про місцеве самоврядування в Україні".

Позивач зазначив про те, що наявність у ОСОБА_1 конфлікту інтересів під час прийняття оспорюваного рішення була встановлена постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 23.05.2016 у справі №361/2015/2016, якою вказану особу було притягнуто до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначив про те, що посилання позивача на наявність у нього конфлікту інтересів під час прийняття оспорюваного рішення як на підставу для його скасування, є необґрунтованим, оскільки крім нього у голосуванні за відповідне рішення приймали участь ще 13 депутатів Погрібської сільської ради Броварського району Київської області, а тому його голос у голосуванні не був вирішальним.

Відповідач, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, про що свідчить рекомендоване повідомлення з відміткою про вручення, у судове засіданні не зявився, про причини неявки суду не повідомив.

08.11.2016 на адресу суду від представника Національного агентства з питань запобігання корупції надійшла заява №95-08/4168 від 04.11.2016 (вх.№16588/16 від 08.11.2016) про розгляд справи за відсутністю представника.

Присутні у судовому засіданні представник позивача та представник ОСОБА_1 заявили клопотання про здійснення розгляду справи у порядку письмового провадження.

Вказані клопотання представників позивача та третьої особи були задоволенні судом, про що було постановлено усну ухвалу без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до журналу судового засідання.

У звязку з цим, подальший розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження.

Частиною 4 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно з п.10 ч.1 ст.3 Кодексу адміністративного судочинства України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без виклику осіб, які беруть участь у справі, та проведення судового засідання на основі наявних у суду матеріалів у випадках, встановлених цим Кодексом.

Вищий адміністративний суд України в пункті 11 Листа від 30.11.2009 №1619/10/13-09 зазначив, що під час вирішення справи у порядку письмового провадження його фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки в такому разі не проводиться судове засідання і, відповідно, справа розглядається без участі секретаря.

На підставі цього, справа розглядається без проведення судового засідання.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, які є у справі, суд

ВСТАНОВИВ:

24.09.2015 Погребською сільською радою Броварського району Київської області було прийнято рішення №2242-49-VI «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність», яким ОСОБА_1 надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,0300 га для ведення особистого селянського господарства, що прилягає до земельної ділянки, яка знаходиться у його власності та розташована за адресою: вул.Козацька, с.Погреби, Броварського району Київської області. Керівник Броварської місцевої прокуратури Київської області не погодившись з прийняттям вказаного рішення, звернувся з даним позовом до суду з вимогою про визнання його протиправним та скасування як такого, що прийнято з порушенням вимог Закону Украхни "Про запобігання корупції", з приводу чого суд зазначає наступне.

Система та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування, визначені Законом України «Про місцеве самоврядування» від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі-Закон №288, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних відносин). Відповідно до ч.1 ст.10 Закону №280 сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами (ч.3 ст.10 Закону №280).

Органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції (ч.3 ст.24 Закону №280).

Відповідно до ст.25 Закону №280 сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Відповідно до ст.1 Закону №280 основні терміни, використані в цьому Законі, мають таке значення:

- загальний склад ради - кількісний склад депутатів ради, визначений радою відповідно до закону;

- склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку;

- правомочний склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку, яка становить не менш як дві третини від загального складу ради;

Згідно з ч.1 ст.26 Закону №280 виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються, зокрема, питання регулювання земельних відносин.

Частиною 1 ст.46 Закону №280 встановлено, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Відповідно до ч.11 ст.6 Закону №280 сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.

Частиною 2 ст.59 Закону №280 визначено, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Обґрунтовуючи вимогу щодо визнання протиправним та скасування рішення Погребської сільської ради Броварського району Київської області «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність» від 24.09.2015 №2242-49-VI, позивач зазначив про те, що оспорюване рішення було прийнято відповідачем за наявності конфлікту інтересів, про який депутатом Погребської сільської ради Броварського району Київської області ОСОБА_1 не було повідомлено інших депутатів сесії перед головуванням за вказане рішення, з приводу чого суд зазначає наступне. Статтею 59-1 Закону №280 встановлено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та розяснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою. Відповідно до примітки до вказаної норми терміни "реальний конфлікт інтересів", "потенційний конфлікт інтересів", "неправомірна вигода", "подарунок" вживаються у значенні, наведеному в Законі України "Про запобігання корупції". Згідно з ст.12-1 Закону країни «Про службу органах місцевого самоврядування» від 07.06.2001 №2493-III посадові особи місцевого самоврядування зобов'язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України «Про запобігання корупції".

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначено у Законі України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 р. №1700-VII (далі - Закон №1700-VII, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних відносин). Відповідно до ч.1 ст.1 Закону №1700-VII у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Згідно з п.1 ч.1 ст.3 Закону №1700-VII суб'єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є: особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в т.ч., народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови. Відповідно до ч.ч.1, 2, 5 ст.28 Закону №1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.

У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона зобов'язана звернутися за роз'ясненнями до територіального органу Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Згідно з ч.2 ст.35 Закону №1700-VII у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Відповідно до ч.1 ст.67 Закону №1700-VII нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об'єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Отже, у випадку наявності у особи, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, конфлікту інтересів, така особа зобовязана повідомити про це відповідний орган.

Судом встановлено, що постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 23.05.2016 у справі №361/2015/2016 у справі ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 КУПАП та ч.2 ст. 4172-7 КУПАП і призначено йому адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі двісті неоподаткованих мінімумів дозорів громадян, що становить 3400,00 грн.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що ОСОБА_1 як депутатом Погребської сільської ради Броварського району Київської області було порушено п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3, ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», у звязку з тим, що ним не було повідомлено про наявність конфлікту інтересів під час розгляду на сесії ради рішення про надання йому дозволу на розробку землеустрою для відведення земельної ділянки у власність.

Відповідно до частини 4 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України вирок суду у кримінальному провадженні або постанова суду у справі про адміністративний проступок, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалений вирок або постанова суду, лише в питаннях, чи мало місце діяння та чи вчинене воно цією особою.

Вищий адміністративний суд України в Листі від 14.11.2012 р. N 2379/12/13-12 зазначив, що обов'язковими для врахування адміністративним судом є факти, наведені у вироку в кримінальній справі чи постанові у справі про адміністративний проступок, щодо часу, місця та об'єктивного характеру відповідного діяння тієї особи, правові наслідки, дій чи бездіяльності якої є предметом розгляду в адміністративній справі.

Таким чином, враховуючи наявність постанови Броварського міськрайонного суду Київської області від 23.05.2016 у справі №361/2015/2016 (провадження №3/361/517/2016) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суд вважає доведеним факт допущення такою особою порушення антикорупційного законодавства.

На думку позивача, встановлення вказаним судовим рішення порушення ОСОБА_1 вимог Закону України «Про запобігання корупції» є в розумінні ст.67 вказаного Закону, підставою для визнання протиправним та скасування рішення Погребської сільської ради Київської області «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність» від 24.09.2015 №2242-49-VI.

Проте, проаналізувавши зміст положень ст.67 Закону України «Про запобігання корупції», суд дійшов висновку про те, що вказана норма не містить імперативного припису щодо обовязковості скасування у судовому порядку, зокрема, рішень, які були прийняті з порушення вимог вказаного Закону, оскільки нею передбачена можливість скасування у судовому порядку за зверненням відповідного органу рішення, прийнятого з порушенням вимог Закону України "Про запобігання корупції", що потребує надання судом оцінки тому, наскільки допущене порушення вимог цього Закону впливає на правомірність прийняття рішення.

Дослідивши та оцінивши у сукупності наявні матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що у даному випадку прийняття відповідачем рішення «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність» від 24.09.2015 №2242-49-VI в умовах наявності у депутата ради конфлікту інтересів не є підставою для визнання протравним та скасування вказаного рішення.

Так, зокрема, суд звертає увагу на те, що відповідно до протоколу 49 сесії депутатів Погребської сільської ради Броварського району Київської області від 24.09.2015, на якому було прийнято оспорюване рішення, на засіданні сесії були присутні 14 депутатів, у той час як загальний склад ради становить 18 депутатів.

З вказаного протоколу вбачається, що оспорюване рішення було прийнято одноголосно.

Як було вказано вище, відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону №280 рішення ради приймається на її пленарному засіданні більшістю депутатів від загального складу ради, тобто для позитивного вирішення питання про надання ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність достатньою кількістю голосів є 10, що свідчить про те, що голос третьої особи не був вирішальним.

Таким чином, не заперечуючи факт вчинення ОСОБА_1 корупційного правопорушення у вигляді неповідомлення на сесії ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів та порушення закріпленої статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» заборони на прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, суд вважає, що наведений факт не є достатньою підставою для скасування у судовому порядку спірного рішення органу місцевого самоврядування.

Суд вважає, що у даному випадку допущення особою такого порушення антикорупційного законодавства є підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності та надання судом правової оцінки тому факту, наскільки таке правопорушення впливає на правомірність рішення, прийнятого за участю такої особи.

Крім того, суд вважає за доцільне зазначити, що прийнятим в подальшому рішенням «Про розгляд заяв» №276-8-VII від 31.03.2016 Погребська сільська рада Броварського району Київської області підтвердила правомірність прийняття спірного рішення «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність» від 24.09.2015 №2242-49-VI.

Відповідно до ч.1 ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Під час розгляду справи позивачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що неповідомлення депутатом органу місцевого самоврядування про наявність у нього реального конфлікту інтересів при прийнятті рішення є безумовною підставою для скасування рішення, прийнятого за участю такого депутата, у той час як матеріали справи свідчать, що у даному випадку голос такої особи не був вирішальним, що свідчить про прийняття Погребською сільською радою Броварського району Київської області спірного рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для скасування оспорюваного рішення, та, відповідно, задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову у повному обсязі.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом 10 днів з дня проголошення. У разі проголошення вступної та резолютивної частини постанови або розгляду справи у порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом 10 днів з дня отримання. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Суддя Дудін С.О.