Справа № 815/4283/16
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2016-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/4283/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2016 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Потоцької Н.В.

розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектору Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування припису від 20.01.2016 р.,-

ВСТАНОВИВ

До Одеського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 до головного інспектору Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 в якому позивач просить визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20.01.2016 року.

В обґрунтування заявленої правової позиції позивач, зокрема, зазначає, що 28 грудня 2015 р. декларація ОСОБА_1 про готовність об'єкта до експлуатації та усі додані до неї документи були повернуті ОСОБА_3 ДАБІ в Одеській області заявникові на доопрацювання з причин, які не мають жодного відношення до порушення державних будівельних норм, у тому числі і п.3.25* ДЕН 360 - 92** «Планування і забудова міських та сільських поселень».

Незважаючи не це, через місяць після повернення декларації та усіх доданих до неї документів відповідач здійснив позапланову перевірку з винесенням оскаржуваного припису, і підставою проведення позапланової перевірки від 20 січня 2016 р. вказана необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації

В судове засідання позивач не з'явився. Просив суд розглядати справу за його відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі з підстав, викладених в адміністративному позові та наданих додаткових доказах.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився. Про розгляд справи був повідомлений належним чином і завчасно, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 КАС України, якщо не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні.

З урахуванням приписів ст. 128 КАС України, зважаючи на те, що у судове засідання прибули не всі особи, які беруть участь у справі, суд вирішив розглянути справу у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Прибудова літ. «А-1» за адресою: діл. 8/а, вул. Лінія, 2 масив 1. СОГ «Ветеран», с. Молодіжне, Овідіопольський район, Одеська область, була споруджена без оформлення відповідної дозвільної документації.

10 грудня 2015 р. позивач подав до Центру надання адміністративних послуг Овідіопольської районної державної адміністрації заяву із додатками про прийняття в експлуатацію об'єкта - прибудови літ. «А-1» за адресою: Одеська область, Овідіопольський район, с.Молодіжне, СОГ «Ветеран», 1 масив, вул. Лінія 2, буд.8/а.

Листом № 1015-01/11-1480 від 09 лютого 2016 р. ДАБІ в Одеській області було зазначено, що згідно з електронною системою вхідної та вихідної кореспонденції ОСОБА_3 16 грудня 2015 р. за вхідним № 12229/15 через Центр надання адміністративних послуг Овідіопольської РДА до ОСОБА_3 надійшла заява ОСОБА_1 про прийняття в експлуатацію об'єкта будівництва «Прибудова літ. «А-1» за адресою: Одеська обл., Овідіопольський район, с.Молодіжне, СОГ «Ветеран», І масив, вул.Лінія 2, буд.8А» з доданими до неї документами, які були розглянуті у строк 10 робочих днів з дня подання заяви.

Заява з додатками була зареєстрована Центром надання адміністративних послуг Овідіопольської районної державної адміністрації за № 296 від 10 грудня 2015 р.

ОСОБА_3 Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області № 05/1-17346 від 28 грудня 2015 р. подана ОСОБА_1 декларація про готовність об'єкта до експлутації була повернута заявникові на доопрацювання у зв'язку із тим, що потребує упорядкування інформація щодо найменування та місцезнаходження об'єкту, місцезнаходження земельної ділянки, а також необхідності коректно зазначити реєстраційний номер технічного паспорту та ім'я і по-батькові замовника в графі «вважати закінчений будівництвом об'єкт готовим до експлуатації».

Надаючи належну правову оцінку спірним правовідносинам суд виходив з наступного.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон №3038-VI), Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон № 208/94-ВР).

Так, відповідно до частини другої статті 26 Закону № 3038-VI, суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Згідно частини другої статті 4 Закону № 3038-VI, суб'єктами містобудування - є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» (Закон №687-XIV), для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

В розумінні частин першої-другої статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Більш детально процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначається Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок №553).

Із положень пункту 2 Порядку №553 випливає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3)інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 зазначеного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно пунктів 9, 14 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. При цьому, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком, мконтроль, має право за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись (п. п. 13, 16 Порядку №553).

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

В свою чергу, пунктом 18 Порядку №553, передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках.

Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Із положень пункту 19 Порядку №553 випливає, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

З аналізу процитованих норм вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення, зокрема, позапланових перевірок, за наслідком яких складається акт, який підписується перевіряючим та суб'єктом містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль та, у випадку виявлення порушень, - припис з вимогою про їх усунення. При цьому, один примірник як акту так і припису надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Останній же (державний архітектурно-будівельний контроль) здійснюється у присутності саме суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Судом встановлено, що відповідно до ст. 41 Закону №3038-VI, Порядку № 553 та на підставі перевірки достовірності даних наведених в декларації про готовність об'єкта до експлуатації, відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил щодо ОСОБА_1О за адресою: діл. 8/а, вул. Лінія, 2 масив 1. СОГ «Ветеран», с. Молодіжне, Овідіопольський район, Одеська область.

За наслідком проведеної перевірки складено акт від 20.01.16р., в якому зафіксовано, що перевіркою з виїздом на місце та у ході подальшої перевірки враховуючи наявні, надані та пред'явлені під час перевірки документи встановлено, що замовником гр. ОСОБА_1 було подано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації на будівництво прибудови до садового будинку за адресою: діл. 8/а, вул. Лінія, 2 масив 1. СОГ «Ветеран», с. Молодіжне, Овідіопольський район, Одеська область.

Земельна ділянка належить на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку Серії ЯЛ № 770606від 23.11.2012 року. Також під час перевірки було надано технічний паспорт виготовлений КП «Бюро технічної інвентаризації» м. Іллічівська від 06.10.2015 р., відмітка про проведення технічного обстеження було проставлена 06.10.2015 р.

З урахуванням наведених вище норм та встановлених у цій справі обставин, суд дійшов висновку, що підстава для проведення перевірки, зазначена суб'єктом владних повноважень на час проведення 20.01.2016 р. перевірки, взагалі не мала місця, оскільки подана ОСОБА_1 декларація разом із усіма додатками була повернута заявнику 28.12.2015 р.

Відтак, порушення суб`єктом владних повноважень процедури проведення перевірки та складання відповідних рішень є наслідком визнання протиправним припису, прийнятого за результатами такої перевірки.

Даний висновок суду узгоджується з правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду України від 27.01.2015 року у справі №21-425а14.

Зокрема, Верховний суд України вказав, що невиконання суб`єктами владних повноважень вимог чинного законодавства з приводу призначення та проведення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності її правових наслідків.

Крім того, судом встановлено, що постановою по справі № 501/493/16-а від 12.10.2016 р. Іллічівського міського суду Одеської області, скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення №17 від 22.01.2016 р., винесену головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_3 Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2, та закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КпАП України в зв'язку з відсутністю події і складу правопорушення.

В ході розляду вказаної справи встановлені такі факти:

Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20 січня 2016 р. (а.с.11), протокол про адміністративне правопорушення від 20 січня 2016 р. (а.с.12-13) та припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20 січня 2016 р. (а.с.14) були складені з численними порушеннями чинного законодавства, а саме: п.п.7, 9, 12, 13, 18, 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553; ст.ст.254, 256, 268 КУпАП.

А в обгрунтування, зокрема вказано, що ОСОБА_1 є власником двох суміжних ділянок, розташованих на території СОГ «Ветеран» с.Молодіжне Овідіопольського району Одеської області, - площею 0,0403 га (державний акт на а.с.25) та площею 0,059 га.

На земельній ділянці площею 0,0403 га розташований належний ОСОБА_1 на праві власності садовий будинок, до якого він у 2009 році здійснив прибудову, позначену літерою «А1» у технічному паспорті на а/с.27-29.

Вказана прибудова літ. «А1» не виходить за межі земельної ділянки площею 0,0403 га, однак її стіна проходить рівно по межі, позначеній літерами від Д до Е та літерами від Г до Д.

Якби суміжна земельна ділянка площею 0,059 га належала іншій особі, то існувала б потреба для встановлення земельного сервітуту в порядку ст. 99 ЗК України для догляду за спірною прибудовою літ. «А1» і здійснення її поточного ремонту. Однак оскільки ця земельна ділянка належить ОСОБА_1, то у відповідності до ст. 102 ЗК дія земельного сервітуту підлягає припиненню у випадках поєднання в одній особі суб'єкта права земельного сервітуту, в інтересах якого він встановлений, та власника земельної ділянки.

За таких обставин відсутні підстави стверджувати про порушення ОСОБА_1 п.3.25* ДБН 360 - 92** «Планування і забудова міських та сільських поселень», згідно з яким для догляду за будівлями і здійснення їхнього поточного ремонту до сусідньої межі ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни слід приймати не менше 1,0 м.

На момент проведення спірної позапланової перевірки з метою оцінки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації самої декларації та усіх доданих до неї документів вже не було в провадженні ОСОБА_3 ДАБІ в Одеській області.

Зокрема, у листі ОСОБА_3 Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області № 1015-01/11-1480 від 09 лютого 2016 р. зазначено, що заява ОСОБА_1 про прийняття спірної прибудови в експлуатацію разом з усіма додатками надійшла (згідно з електронною системою вхідної та вихідної кореспонденції ОСОБА_3) 16 грудня 2015 р. за вхідним номером 12229/15 через Центр надання адміністративних послуг Овідіопольської РДА.

Однак, вже 28 грудня 2015 р. подана ОСОБА_1 декларація про готовність об'єкта до експлуатації була повернута заявникові на доопрацювання, про що свідчить лист ОСОБА_3 Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області № 05/1-17346 від 28 грудня 2015 р.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Наведеними нормами КАС України встановлені преюдиційні обставини, тобто ті обставини, що встановлені в судовому рішенні, яке набрало законної сили. Зазначені преюдиційні обставини є підставами для звільнення від доказування.

Звільнення від доказування з підстав установлення преюдиційних обставин в іншому судовому рішенні, передбачене частиною першою статті 72 КАС України, варто розуміти так, що учасники адміністративного процесу не зобов'язані повторно доказувати ті обставини, які були встановлені чинним судовим рішенням в іншій адміністративній, цивільній або господарській справі, якщо в цій справі брали участь особи, щодо яких відповідні обставини встановлені.

Отже, за змістом частини першої статті 72 КАС України, учасники адміністративного процесу звільнені від надання доказів на підтвердження обставин, які встановлені судом при розгляді іншої адміністративної, цивільної чи господарської справи. Натомість такі учасники мають право посилатися на зміст судового рішення у відповідних справах, що набрало законної сили, в якому відповідні обставини зазначені як установлені.

Згідно зі статтею 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до частини 1 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (ст. 86 КАС України).

При цьому, відповідно до частини другої статті 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд звертає увагу на те, що усі рішення та дії суб'єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті (вчинені) на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом.

Серед критеріїв /принципів/, які повинні застосовуватись суб'єктом владних повноважень при прийнятті ним рішень та якими керується адміністративний суд у разі оскарження таких рішень (ст.2 КАС України), є, зокрема, принцип законності, відповідно до якого суб'єкт владних повноважень зобов'язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, а рішення суб'єкта владних повноважень має прийматися обґрунтовано, тобто у урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, добросовісно, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Встановлення невідповідності діяльності суб'єкта владних повноважень хоча б одному із критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності може бути підставою для задоволення адміністративного позову, за умови, що встановлено порушення прав та інтересів позивача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб'єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та документи, надані позивачем, суд доходить висновку, що мотивація та докази, на які посилається позивач, дають суду підстави для постановлення висновків, які б спростовували доводи відповідача, а відтак, адміністративний позов належить задовольнити повністю та скасувати припис від 20.01.2016р.

Керуючись ст.ст. 11, 71, 86, 122, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Скасувати Припис про усунення порушення вимог чинного законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20.01.2016 року.

Постанова набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст. 254 КАС України.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через Одеський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови з одночасним поданням її копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя Потоцька Н.В.