Справа № 813/719/16
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2016-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

з питань відводу

16 грудня 2016 року Справа № 813/719/16
Львівський окружний адміністративний суд у складі колегії :

головуючий суддя Грень Н.М.,

суддя Кузан Р.І.,

суддя Хома О.П.,

секретар судового засідання Гавірко О.О.,

позивач ОСОБА_1,

представник відповідачів Роман Н. О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву позивача про відвід колегії суддів у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Винниківської міської ради, Виконкому Винниківської міської ради, Головного територіального управління юстиції у Львівській області, Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області, Департаменту Державної виконавчої служби України Міністерства юстиції України, про зобов'язання вчинити дії, стягнення компенсації, середнього заробітку та моральної шкоди, скасування постанови, зобов'язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди, притягнення до відповідальності посадових осіб,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернулась до Львівського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Винниківської міської ради, Виконкому Винниківської міської ради, Головного територіального управління юстиції у Львівській області, Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області, Департаменту Державної виконавчої служби України Міністерства юстиції України, про зобов'язання вчинити дії, стягнення компенсації, середнього заробітку та моральної шкоди, скасування постанови, зобов'язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди, притягнення до відповідальності посадових осіб.

У судовому засіданні позивачем ОСОБА_1 заявлено відвід колегії суддів, обґрунтований тим, що суддя, який виносив незаконне рішення і яке скасоване судом апеляційної інстанції, не може приймати участь у розгляді даної справи. Позивач наголошує, що колегія, ігноруючи норми права з метою надання незаконних переваг відповідачам, нав'язує позивачу свою думку щодо незаконного поновлення на посаді та видачі дублікату. Також, що колегія суддів приймала документи, які не відносяться до адміністративної справи без участі позивача, натомість документ, який долучався представником позивача у справі, відсутній. Відтак, просить задоволити заяву про відвід колегії суддів.

Представник відповідачів у судовому засіданні заперечив щодо задоволення заяви про відвід, вважає наведені підстави для відводу недоречними.

Заслухавши доводи позивача, думку представника відповідачів, суд вважає, що заява про відвід колегії суддів не підлягає до задоволення, мотивуючи наступним.

Підстави для відводу судді визначені частиною першою статті 27 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 27 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і відводиться: 1) якщо він брав участь у розгляді цієї справи або пов'язаної з нею справи як представник, секретар судового засідання, свідок, експерт, спеціаліст, перекладач; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого частиною третьою статті 15-1 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 27 КАС України суддя відводиться також за наявності обставин, встановлених статтею 28 КАС України. За ч. 3 цієї ж статті до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Питання про відвід суд вирішує в порядку передбаченому ст. 30-32 КАС України.

Згідно із ч.3 ст. 30 КАС України відвід повинен бути вмотивований і заявлений до початку судового розгляду адміністративної справи по суті у письмовій формі з обґрунтуванням підстав для відводу. Заявляти відвід після цього дозволяється лише у разі, якщо про підставу самовідводу стало відомо після початку судового розгляду.

Суд звертає увагу, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини відноситься до сфери цивільного судочинства. При цьому ключовими її положеннями є право кожного при визначенні його цивільних прав та обов'язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону. Виходячи з наявної практики ЄСПЛ, можна констатувати, що він в цілому визначив концептуальні підходи до тлумачення ст. 6 Конвенції, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб'єктивні та об'єктивні компоненти.

Так, у справі "П'єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, можна провести розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об'єктивної перевірки.

Стосовно об'єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві, повинні апріорно викликати в учасників процесу.

Водночас слід зазначити, що учасники судового процес зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів.

Судом не встановлено та матеріалами справи не підтверджено обставини, які б дійсно викликали сумніви у неупередженості суддів у справі при розгляді цієї адміністративної справи.

На підставі вище викладеного суд вважає, що заявлений відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 27, 30, 31, 32, 165, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

у х в а л и в:

у задоволенні заяви позивача про відвід колегії суддів відмовити.

Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на постанову чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Головуючий суддя Грень Н.М.

Суддя Кузан Р.І.

Суддя Хома О.П.

Повний текст ухвали складено та підписано 20.12.2016 року.