Справа № 813/1927/16
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2016-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 грудня 2016 року Справа № 813/1927/16

10 год. 56 хв.

Львівський окружний адміністративний суд в складі колегії:

головуючий суддя Кравців О.Р.,

суддя Братичак У.В.,

суддя Кузан Р.І.,

секретар судового засідання Приймак С.І.,

від позивача ОСОБА_1,

від відповідача ОСОБА_2,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про визнання протиправною та скасування постанови Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Суть справи.

До Львівського окружного адміністративного суду звернулася Фізична особа-підприємець ОСОБА_3 (далі позивач, ФОП ОСОБА_3О.) з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі відповідач, ДАБІ), в якому просить: визнати протиправними та скасувати постанову № 093/40-212-10/4342 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.05.2016 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Інспекцією за результатами проведеної перевірки зафіксовано порушення у сфері містобудівної діяльності, яких позивач не вчиняв, а відповідно, необґрунтовано притягнуто позивача до відповідальності у виді штрафу.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві та додаткових поясненнях /а.с.68-72/, просив позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив повністю з підстав, викладених у письмовому запереченні /а.с.78-97/. Вважає дії та рішення посадових осіб Інспекції законними та обґрунтованими, а покликання позивача безпідставними. Звернув увагу суду на те, що у Декларації про початок виконання будівельних робіт замовник зазначив ФОП ОСОБА_3 як єдиного підрядника, а отже, той виступає як генеральний підрядник та повинен нести відповідальність за порушення будівельних норм і правил. Просив у задоволенні позову відмовити.

Суд заслухав пояснення представників сторін, зясував обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги і заперечення та ті, які мають інше значення для вирішення справи, повно, всебічно та обєктивно дослідив докази у справі, та -

в с т а н о в и в :

Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, на підставі звернення Громадської організації «Стоп корупції» від 11.04.2016 року, у присутності представника замовника інженера ПП «Західний Буг» ОСОБА_4 та представника підрядника виконроба ОСОБА_5, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Приватного підприємства «Західний Буг»; фізичної особи-підприємця ОСОБА_3, про що складено акт від 20.04.2016 року /а.с.6-11/.

Під час перевірки зафіксовано:

- будівельні роботи здійснюються на підставі Декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Львівській області 14.03.2016 року за №ЛВ89;

- виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норо, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень, яке (правопорушення) полягає в наступному:

- на будівельному майданчику відсутній інформаційний стенд з відомостями щодо обєкту будівництва, що є порушенням ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктів 2-12 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466;

- на будівельному майданчику відсутнє огородження, тимчасове огородження потенційно небезпечних місць, знаки небезпеки, передбачені розділом 4 Проекту виконання робіт (аркуш 5), що є порушенням вимог встановлених розділами 4 і 6 Державних будівельних норм України ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека в будівництві»;

- влаштування буроінєкційної палі 2-А фактично виконано зі зміщенням від осі на 200 мм, що є відхиленням від затверджених проектних рішень аркуш 17 «План ростверків», колон на відм. 0,300. Специфікація» Альбому креслень «Конструкції будівельні 02/16-КБ», що є порушенням ч. 1 ст. 9 , абзацу 4 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- поверхні ростверків, які дотичні до грунту, на час проведення перевірки не обмазані гарячим бітумом за 2 рази до повного насичення загальною товщиною не менше 1,5мм, як це передбачено п. 10 описової частини на аркушах №8, 10, 12, 14 альбому креслень «Конструкції будівельні» 02/16-КБ Робочого проекту, що є порушенням ч. 1 ст. 9 абз. 4 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- здійснення авторського нагляду з порушенням вимог законодавства;

- здійснення технічного нагляду з порушенням вимог законодавства.

Примірник акта отримав 20.04.2016 року інженер-будівельник ОСОБА_4, який виклав свої заперечення до акта /а.с.6-11/.

Крім цього, 20.06.2016 року відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності /а.с.27-28/, на який позивачем надано пояснення /а.с.29-30/, а також припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема, будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт /а.с.31/.

На вказаний припис позивачем надано відповідь, відповідно до якої ФОП ОСОБА_3 зазначив, що усі можливі вимоги припису від 20.04.2016 року та вимоги, які мають відношення до ФОП ОСОБА_3 станом на 28.04.2016 року усунено /а.с.33-35/.

В той же час, за результатами перевірки та на підставі акта Інспекцією прийнято постанову №093/40-212-10/4342 від 05.05.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно з якою ФОП ОСОБА_3 вчинено наступні правопорушення:

- відсутній інформаційний стенд з відомостями щодо обєкту будівництва;

- не здійснюється влаштування огородження, тимчасове огородження потенційно небезпечних місць, знаки небезпеки на будівельному майданчику;

- відхилення від затверджених проектних рішень /а.с.12-14/.

Тому ФОП ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 62010,00 грн. /а.с.13/

Не погоджуючись з постановою про накладення штрафних санкцій, вважаючи її протиправною та такою, що порушує йог права та інтереси, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

До адміністративних судів, згідно з ч. 2 цієї ж статті, можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Юрисдикція адміністративних судів, відповідно до ч. 1 ст. 17 КАС України, поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 10 Закону України від 20.05.1999 № 687-XІV "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно ст. 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VІ "Про регулювання містобудівної діяльності" (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 3038-VІ) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 6 ст. 7 Закону № 3038-VІ управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється "Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. № 553 (надалі Порядок №553) (на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності до п. 1, 2, 3 Порядку № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

Держархбудінспекцією.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом ( п.5 Порядку №553).

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 41) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури;;7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (п.7 Порядку №553).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п.16 18 Порядку №553).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.19, п.20 Порядку №553).

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п.22 Порядку №553).

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Закріплений у ч. 1 ст. 11 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Предметом доказування відповідно до ч. 1 ст. 138 КАС України є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи (причини пропуску строку звернення до адміністративного суду тощо) та які належить встановити при ухваленні судового рішення у справі.

Судом встановлено, що 29.02.2016 року між Приватним підприємством «Західний Буг» (замовник) та ФОП ОСОБА_3О (підрядник) укладено договір підряду № 2/02-16, відповідно до якого в порядку та на умовах, визначених цим договором замовник доручає, а підрядник бере на себе зобовязання за завданням замовника проводити на обєктах будівельні роботи. Перелік робіт та строки виконання погоджуються сторонами додатково, про що сторони підписують специфікацію до договору.

Зокрема, відповідно до такого, замовник зобовязується надати підряднику доступ на майданчик для проведення робіт, забезпечити своєчасне фінансування робіт, забезпечити наявність необхідних дозволів та погоджень, прийняти закінчені роботи та оплатити вартість виконаних робіт /а.с.36-39/.

Щодо порушення в частині відсутності інформаційного стенду з відомостями щодо обєкту будівництва судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт, а також відомості про категорію складності обєкта будівництва, замовника та підрядників розміщуються на відповідному стенді, який встановлюється на будівельному майданчику в доступному для огляду місці (крім індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них).

Згідно з п. 12 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року (з наступними змінами та доповненнями), інформація про зареєстровану декларацію (реєстраційний номер, дата видачі, найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, який здійснював дії щодо реєстрації декларації і здійснює контроль за будівництвом обєкта), виданий дозвіл (реєстраційний номер, дата видачі, найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, який видав дозвіл і здійснює контроль за будівництвом обєкта), відомості про найменування обєкта та його категорію складності, зображення обєкта та його основні техніко-економічні показники, замовника, проектувальника, підрядників, осіб, відповідальних за здійснення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт з урахуванням внесених змін розміщуються на стенді завдовжки не менше ніж 1,5 метра і завширшки не менше ніж 1 метр, що встановлюється на будівельному майданчику в доступному для огляду місці (за винятком індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них.

Суд вважає обґрунтованим покликання представника позивача про відсутність законодавчо визначеного обовязку для підрядника про встановлення такого інформаційного стенду. Крім цього, вважає за доцільне зазначити, що відповідно до специфікацій до договору між сторонами не обумовлено покладення такого обовязку на підрядника.

Представником відповідача в судовому засіданні не надано доказів в обґрунтування позиції щодо того, що оскільки підрядник приступив до виконання будівельних робіт та одержав від замовника будівельний майданчик, відтак був зобовязаний розмістити інформаційний стенд.

Слід додатково зазначити, що вказані законодавчі положення вимагають розміщення детальної інформації на вказаному стенді, яка може бути не відомою підряднику, з врахуванням того, що нього покладається не будь-яка робота щодо вказаного обєкту будівництва, а конкретно будівельні роботи.

Отже, оскільки відповідачем не підтверджено обовязок саме підрядника розмістити відповідний інформаційний стенд, суд вважає покликання відповідача на те, що відповідне правопорушення допущено саме ФОП ОСОБА_3, необґрунтованим та залишає таке поза увагою.

Щодо відхилення позивача від затверджених проектних рішень як порушення судом встановлено наступне.

Зокрема в акті перевірки стверджено про влаштування буроінєкційної палі з відхиленням та станом на момент проведення перевірки поверхні ростверків не обмазані гарячим бітумом.

В той же час судом відповідно до специфікацій до договору підряду позивач зобовязався виконати роботи: влаштування ростверків РМ-1, РМ-2, РМ-3, РМ-4 при будівництві складу для зберігання зерна в біг-бенах на території Бродівського елеватора ПП «Західний Буг» по вул. Коженівського, 13 в м. Броди в період з 15.03.2016 року по 01.05.2016 року, а також провести гідроізоляційні роботи на поверхні ростверків РМ-1, Рм-2, Рм-3. Рм-4 при будівництві складу для зберігання складу в біг-бенах на території Бродівського елеватора ПП «Західний Буг» по вул. Коженівського, 13 в м. Броди в період з 21.04.2016 року по 22.04.2016 року /а.с.40, 41/.

Таким чином, на переконання суду, з врахуванням викладеного, позивач не порушив виконання вимог проекту в частині не насичення ростверків, оскільки таке повинно було б бути здійсненим в період після перевірки (після 20.04.2016 року).

Щодо буроінэкційної палі, представник позивача пояснив, що вказані роботи не входи в обсяг робіт позивача та були виконані кимось іншим, зокрема, зазначив, що у замовника було укладено договір з іншим підрядником, крім позивача ТОВ «Атріа Груп».

Так, до матеріалів справи долучено договір № 04/03/16 від 0.03.2016 року укладеного між ПП «Західний Буг» та ТОВ «Атріа Груп», відповідно до якого підрядник за завданням замовника зобовязується виконати комплекс спеціальних будівельно-монтажних робіт з улаштування буроінєкційних на обєкті /а.с.53-56/. Факт виконання цих робіт саме вказаною організацією підтверджено розрахунком вартості робіт Договірною ціною, довідкою про вартість виконаних будівельних робіт, а також актом приймання виконаних будівельних робіт /а.с.57, 58, 59/.

З врахуванням викладеного, порушення ФОП ОСОБА_3 в частині відхилення від затверджених проектних рішень не доведене, а отже і відповідальність за таке не може бути застосованою до позивача.

Щодо нездійснення влаштування огородження, тимчасового огородження потенційно небезпечних місць, знаків небезпеки на будівельному майданчику судом встановлено наступне.

Відповідно до ДБН А.3.2-2.2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві», встановлено, що такі норми поширюються на загально будівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд.

Відповідно до п. 4.13 цих ДБН під час виконання робіт на будівельних обєктах кількома організаціями генпідрядник, а у разі залучення замовником підрядників за прямими договорами замовник повинен визначити одну з підрядних організацій відповідальною за охорону праці на обєкті, яка зобовязана - перед початком робіт визначити небезпечні зони на будівельному майданчику та позначити їх відповідними знаками.

Так, позивачем на спростування покликань представника відповідача на те, що позивач є генеральним підрядником, оскільки такого зазначено в декларації про початок виконання будівельних робіт /а.с.93-97/, зазначено наступне.

Перш за все, навіть у вказаній декларації зазначено позивача як підрядника, а не генпідрядника. По-друге, між замовником та позивачем укладено договір підряду, а не ген підряду. По третє, представником позивача до ПП «Західний Буг» скеровано адвокатський запит щодо надання інформації про те, чи виконував позивач функції Генерального підрядника за договором підряду № 2/02-16 від 29.02.2016 року на обєкті «Будівництво складу для зберігання зерна на території Бродівського елеватору по вул. Коженівського, 13 у м. Броди» від 03.10.2016 року /а.с.109/.

Так, згідно з відповіддю на вказаний запит від 24.10.2016 року повідомлено, що позивач здійснював функції підрядника, про що ПП «Західний Буг» зазначено у самій декларації про початок будівельних робіт /а.с.110/.

Представник позивача пояснив, що договором підряду, який укладено між позивачем та замовником ПП «Західний Буг» не визначено його обовязку для позивача по влаштуванню огородження будівельного майданчика.

Зокрема, внаслідок виконання робіт по плануванню території із залученням будівельної техніки екскаватора» на момент проведення перевірки, сигнальна стрічка була знята, щоб не перешкоджати роботі вказаної техніки. Після завершення виконаних робіт, сигнальна стрічка була знову встановлена навколо будівельного майданчику. Зауважено, що сама територія ПП «Західний Буг» є огородженою парканом, що робить неможливим доступ сторонніх осіб до будівельного майданчика.

Щодо роботи екскаватора та відсутності сигнальної стрічки, судом встановлено наступне.

Згідно зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу екскаватор 23116 ВС, 1994 року випуску перебуває у власності позивача /а.с.123/.

В квітні 2016 року позивачем проводились будівельні роботи по обєкту «Будівництво складу для зберігання» зерна в біг-бенах на території Бродівського елеватора ПП «Західний Буг» по вул. Коженівського, 13 в м. Броди», на виконання яких необхідним було залучення відповідної техніки (розроблення ґрунту з навантаженням на автомобілі самоскиди з екскаваторами одноковшовими дизельними на гусеничному ходу з ковшовою місткістю 0,65 м?; зворотня засипка екскаваторами з ковшом місткістю 0,65 м?, група грунтів 2, перевезення грунту до 2 км.) /а.с.131-135/. Факт виконання вказаних робіт підтверджено актом приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2016 року.

Крім цього, до матеріалів справи долучено копію змінного рапорту про роботу екскаватора за квітень 2016 року, відповідно до якого зафіксовано використання вказаної техніки у конкретні дні та години квітня /а.с.122/. Зокрема, в день коли проводилась перевірка, такий використовувався з 06:00 год. до 20:00 год.

Особливу увагу, представник позивача звернув на те, що інженером-будівельником ОСОБА_4 який є представником замовника ПП «Західний Буг» після ознайомлення з актом перевірки надано пояснення, відповідно до яких на момент проведення перевірки виконувались роботи по плануванню майданчику і на час виконання таких тимчасову огорожу сигнальною стрічкою знято /а.с.11/.

З врахуванням викладеного, на переконання суду, позивачем спростовано обовязок як генерального підрядника вживати заходів по огородження будівельного майданчика будівельною стрічкою, а відтак і факт вказаного порушення в частині здійснення його позивачем.

В той же час суд вважає за доцільне визнати необґрунтованими пояснення позивача на те, що відповідач при проведенні перевірки вийшов за межі наданих йому повноважень замість інспекції Держірпромнагляду, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 Положення про Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки України (далі - Держгірпромнагляд), затверджений указом Президента № 685/2012 від 06.12.2012, Держгірпромнагляд України відповідно до покладених на неї завдань:

1) готує та подає пропозиції щодо формування державної політики та визначення механізму її реалізації у сфері промислової безпеки, охорони праці, державного гірничого нагляду, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, геологічного вивчення, використання та охорони надр та у сфері, пов'язаній з діяльністю об'єктів підвищеної небезпеки та потенційно небезпечних об'єктів;

2) бере у межах компетенції участь у розробленні проектів Державного бюджету України, Державної програми економічного та соціального розвитку України, Програми діяльності Кабінету Міністрів України, державних програм економічного розвитку щодо геологічного вивчення, використання та охорони надр, видобування корисних копалин, а також у формуванні державного фонду надр, введенні в експлуатацію новозбудованих видобувних та збагачувальних підприємств, а також підземних споруд, не пов'язаних із видобуванням корисних копалин;

3) бере участь у здійсненні державного управління у сфері геологічного вивчення, використання та охорони надр, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, діяльності, пов'язаної з об'єктами підвищеної небезпеки та потенційно небезпечними об'єктами;

4) здійснює контроль за виконанням функцій державного управління охороною праці міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, ОСОБА_1 міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями та органами місцевого самоврядування;

5) опрацьовує за участю міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, всеукраїнських об'єднань роботодавців і професійних спілок проекти загальнодержавної програми поліпшення стану безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і контролює її виконання, бере участь у розробленні та виконанні інших державних і галузевих програм;

6) здійснює у визначеному порядку державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства з охорони праці в частині безпечного ведення робіт, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення юридичними та фізичними особами, які відповідно до законодавства використовують найману працю, у тому числі з питань:

- будівництва, реконструкції та експлуатації об'єктів підвищеної небезпеки, потенційно небезпечних об'єктів і виробництв;

- видобування вуглеводнів, їх транспортування, переробки та використання на підприємствах, в установах та організаціях;

- застосування технологій, технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва;

- забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту;

- виготовлення, монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження, випробування і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва;

- облаштування системами автоматичного контролю і управління технологічними процесами та станом виробничого середовища;

- проведення робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, а також утилізації зброї, звичайних видів боєприпасів, виробів ракетної техніки та палива, вибухових матеріалів військового призначення, окрім вибухових матеріалів, призначених для військового та спеціального використання;

7) проводить розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам;

Відповідно до п. 3 Положення про Держгірпромнагляду, основними завданнями Держгірпромнагляду України є:

1) реалізація державної політики у сфері промислової безпеки, охорони праці, здійснення державного гірничого нагляду, охорони надр, промислової безпеки у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, а також внесення пропозицій щодо її формування;

2) здійснення комплексного управління у сфері промислової безпеки, охорони праці, а також контролю за виконанням функцій державного управління охороною праці міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, ОСОБА_1 міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями та органами місцевого самоврядування;

3) організація та здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законів та інших нормативно-правових актів з питань:

- промислової безпеки, охорони праці, безпечного ведення робіт юридичними та фізичними особами, які відповідно до законодавства використовують найману працю;

- геологічного вивчення надр, їх використання та охорони, а також використання і переробки мінеральної сировини;

- безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення;

- безпечного проведення робіт з утилізації звичайних видів боєприпасів, ракетного палива та вибухових матеріалів військового призначення;

- трубопровідного транспорту, функціонування ринку природного газу та діяльності, пов'язаної з об'єктами підвищеної небезпеки та потенційно небезпечними об'єктами.

Повноваження встановлені Положенням про Держгірпромнагляд встановлюють, що Держгірпромнагляд України входить до системи органів виконавчої влади та забезпечує реалізацію державної політики з промислової безпеки, охорони праці, державного гірничого нагляду, охорони надр та державного регулювання у сфері безпечного поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294 (далі - Положення), Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

У силу положень підп. 7, 10 п.у 4 Положення, Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань, окрім іншого, здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності, а також здійснює контроль за виконанням виданих приписів у визначених законодавством випадках.

Таким чином, при проведенні перевірки та прийнятті оскаржуваних рішень відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано.

Відповідно до вимог ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. А згідно ст. 86 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

З врахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що відповідач не виконав свого обов'язку щодо доказування правомірності свого рішення щодо застосування до позивача штрафних санкцій на підставі пункту 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а також порушення Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" з підстав, на які посилається відповідач, а тому позовні вимоги є обгрунтованими.

Відповідно ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа

На підтвердження сплати судового збору до матеріалів справи долучено квитанцію від 19.05.2016 року на суму 620,11 грн., що з врахуванням викладеного належить повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 2, 7-14, 17-20, 50, 69-72, 86, 94, 138, 158-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

п о с т а н о в и в :

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову №093/40-212-10/4342 від 05.05.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

3. Присудити на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (м. Львів, вул. Смотрицького,3; ЄДРПОУ НОМЕР_1) судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (м. Київ, бульвар Л.Українки,26; ) судовий збір в сумі 620,11 грн.

Постанова може бути оскаржена, згідно зі ст. 186 КАС України, протягом 10 днів з дня її проголошення чи отримання копії постанови, шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом 10 днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили, згідно зі ст. 254 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова суду не набрала законної сили.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Повний текст постанови складено та підписано 20.12.2016 року.

Головуючий суддя Кравців О.Р.

Суддя Братичак У.В.

Суддя Кузан Р.І.