Справа № 813/1641/16
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2016-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

щодо залишення позовної заяви без розгляду

12 грудня 2016 року Справа № 813/1641/16

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий суддя Кравців О.Р.,

секретар судового засідання Приймак С.І.,

від позивача ОСОБА_1-Т.Я.,

від відповідача 1 ОСОБА_2,

від відповідача 2 не прибув,

розглянув у попередньому судовому засіданні клопотання представника відповідача про поновлення провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до Західного територіального управління військової служби правопорядку Збройних Сил України, полковник ОСОБА_4 про визнання неправомірним та скасування наказу, -

в с т а н о в и в :

На розгляді Львівського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна позовна заява ОСОБА_3 до Західного територіального управління військової служби правопорядку Збройних сил України, полковник ОСОБА_4, в якій позивач просив визнати наказ начальника Західного територіального управління військової служби правопорядку Збройних сил України полковника ОСОБА_4 № 508 від 23.12.2015 року про накладення на позивача дисциплінарного покарання у вигляді попередження про неповну посадову відповідність неправомірним та скасувати його.

В попередньому судовому засіданні представником відповідача 1 заявлене клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у звязку з пропуском позивачем шестимісячного строку звернення до суду на підставі п. 9 ч. 1 ст. 155 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, представник позивача проти вказаного клопотання заперечив, зазначив, що він звернувся до суду своєчасно та у випадку наявності факту пропуску строку звернення до суду, просив причини пропуску звернення визнати поважними.

Відповідач 2 в судове засідання не зявився, явки уповноваженого представника у судове засідання не зявився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не подавав.

Суд заслухав пояснення позивача, представників сторін, оглянув матеріали справи, що мають значення для його вирішення, та керується наступним.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Таке звернення реалізовується шляхом пред'явлення позову у формі позовної заяви до суду першої інстанції (ст. 104 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 цієї ж статті КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У ст. 100 КАС України передбачено можливість визнання судом причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Таким чином, у ст. 100 КАС України передбачено можливість визнання судом причин пропуску строку звернення до суду поважними. Проте причина пропуску строку, з позиції суду, є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Представник позивача пояснив, що про оскаржуваний наказ позивач дізнався 23.12.2015 року.

Отже, шестимісячний строк звернення до суду із вказаним позовом завершився у червні 2016 року.

Зверненню до Львівського окружного адміністративного суду із позовом 17.05.2016 року передувало звернення до Залізничного районного суду м. Львова з позовною заявою, яку відповідно до ухвали від 16.03.2016 року у справі № 462/834/16-а позовну заяву повернуто позивачеві /а.с.27/.

На переконання суду, право громадянина на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.

Пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважною і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Поважними причинами пропущення строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами. Разом з тим, на законодавчому рівні не регламентовано, які причини є поважними, а які ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.

У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі ОСОБА_2 проти Туреччини, зазначено правило встановлення обмежень доступу до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

З врахуванням того, що позивач звернувся до суду із позовом в межах шестимісячного строку звернення до суду, а також того, що позивачем вчинялися дії щодо захисту своїх порушених прав, відсутністю доказів щодо пропуску вказаного строку звернення до суду із вказаним позовом, в задоволенні клопотання представника відповідача належить відмовити.

Керуючись ст. ст. 2, 5-14, 70, 71, 99, 100, 121, 158-160, 165, 167 КАС України, суд -

у х в а л и в :

1. У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_3 до Західного територіального управління військової служби правопорядку Збройних сил України, полковник ОСОБА_4 про визнання неправомірним та скасування наказу відмовити.

2. Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала про відмову в залишенні позовної заяви без розгляду окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду прийняте за результатами розгляду справи.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 19.12.2016 року.

Суддя Кравців О.Р.