Справа № 820/3539/16
Суддя: Нуруллаєв І.С.
Дата ухвалення: 2016-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

12 грудня 2016 р. Справа № 820/3539/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді - Нуруллаєва І.С.

при секретарі судового засідання - Мараєвій О.В.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Кінзбурської В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій незаконними, визнання незаконним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_3, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, в якому з врахуванням уточнень просить суд:

- визнати дії посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради по проведенню позапланової перевірки об'єкта будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3) незаконними;

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі Інспекція) 19.05.2016 р. за №14, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №ХК40 від 10.11.2015 р. на об'єкт "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3), скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ХК 76 від 27.11.2015 р. "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3).

В обґрунтування позову позивач зазначив, що наказ начальника Інспекції 19.05.2016 р. за №14 ґрунтується на помилкових судженнях суб'єкта владних повноважень, оскільки прийнятий з порушенням норм діючого законодавства України, що є підставою для його скасування.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити позов.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив в їх задоволенні відмовити посилаючись на письмові заперечення та додаткові пояснення до них.

Треті особи, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, у судове засідання не прибули, були повідомлені своєчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Вивчивши доводи позову та заперечень проти нього, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 отримано у власність однокімнатну квартиру АДРЕСА_1, житловою площею 22,9 кв. м., загальною площею 46,9 кв. м., про що свідчить договір дарування від 28.07.2015 року(а.с.179).

У зв'язку з проведенням реконструкції квартири позивачем (замовником) подано до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області декларацію про початок виконання будівельних робіт по реконструкції квартири 85-А, загальною площею 89,9 кв. м. в житловому будинку по АДРЕСА_1 яка зареєстрована 10.11.2015 року(а.с.21-22).

З огляду на готовність об'єкта до експлуатації замовником надано до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, а саме квартири 185-А, загальною площею 89,9 кв. м. в житловому будинку по АДРЕСА_1 яка зареєстрована 27.11.2015 р. (а.с.23-26).

При цьому, суд зазначає, що 25.04.2016 року мешканці житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, звернулись до Харківського міського голови з проханням перевірити законність побудови на даху ІІІ під'їзду їх житлового будинку(а.с.147-148).

На підставі вказаного вище звернення фахівцями було здійснено вихід за вказаною адресою за для обстеження житлового будинку, за результатами якого складено акт від 27.04.2016 року(а.с.145).

На виконання наказу від 11.04.2016 року №1 «Щодо здійснення позапланових перевірок» та направлення для проведення позапланової перевірки №58-к від 11.05.2016 року (а.с.142-143) спеціалістами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами проведення якої складено акт №58-А від 18.05.2016 року(а.с.107-109).

У вказаному вище акті вказано, що є підстави вважати об'єкт «реконструкція квартири №185а в житловому будинку по АДРЕСА_1» самочинним будівництвом, як такий, що реконструйований без належно затвердженого проекту та з істотними порушеннями будівельних норм і правил (декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.11.2015 р. №ХК40 та про готовність об'єкта до експлуатації від 27.11.2015 р. №ХК76).

Крім того, 19.05.2016 року головним спеціалістом сектору інспекційної роботи складено на ім'я начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради службову записку(а.с.154-156).

У зв'язку з виявленням факту подання в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації недостовірних відомостей, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, як такий, що реконструйований без належно затвердженого проекту та з істотними порушеннями будівельних норм і правил начальником інспекції 19.05.2016 року прийнято наказ №14, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №ХК40 від 10.11.2015 р. на об'єкт "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3), скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ХК 76 від 27.11.2015 р. "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3)(а.с.105-106).

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов наступного висновку.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 року та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011 року, основними завданням Держархбудінспекції та її територіальних органів є виконання дозвільних, реєстраційних функцій та здійснення контролю і нагляду у сфері будівництва, містобудування та архітектури. Крім того, інспекції державного архітектурно-будівельного контролю є єдиним органом державної влади уповноваженим на встановлення факту готовності об'єкту до експлуатації. Прийняття в експлуатацію об'єктів проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації або на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі Інспекцією сертифікату.

Відповідно до п. 3 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Приписами п. 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

За визначенням п. 16 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Суд зазначає, що під час проведення перевірки суб'єкт містобудування, що має відношення до даного об'єкта будівництва з відповідними підтверджуючими документами був відсутній.

Таким чином, Інспекцією листом від 19.05.2016 року №282/0/250-16 було направлено акт перевірки від 18.05.2016 року та повідомлено, що наказом Інспекції №14 від 19.05.2016 р. скасовано реєстрацію декларацій(а.с.104).

До того ж, повідомлено про необхідність прибути до Інспекції з громадянським паспортом та відповідними підтверджуючими документами для розгляду питання наведення недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації по об'єкту «Реконструкція квартири АДРЕСА_1».

Щодо посилання позивача відносно не повідомлення її про проведення перевірки, суд вважає за необхідне вказати, що Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю не передбачено письмове повідомлення суб'єкта.

Таким чином, підстав для задоволення частини вимог про визнання дій посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради по проведенню позапланової перевірки об'єкта будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3) незаконними суд не вбачає.

Щодо частини вимог про визнання незаконним та скасування наказу начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі Інспекція) 19.05.2016 р. за №14, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №ХК40 від 10.11.2015 р. на об'єкт "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3), скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ХК 76 від 27.11.2015 р. "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3), судом встановлено наступне.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Судом встановлено, що в декларації про початок виконання будівельних робіт зазначено, що проектування об'єкта виконано без необхідності отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки з посиланням на п. 25 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 р. №109.

Проте, п. 25 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються встановлено, що містобудівні умови та обмеження для об'єктів будівництва не надаються у разі реконструкції житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

При цьому, суд зазначає, що реконструкція квартири АДРЕСА_1, виконана з улаштуванням надбудови над квартирою зі збільшенням ноші з 46,9 кв. м. до 89,9 кв. м., тобто зі зміною зовнішньої конфігурації без отримання містобудівних умов та обмежень.

Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що наказ начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі Інспекція) 19.05.2016 р. за №14, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №ХК40 від 10.11.2015 р. на об'єкт "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3), скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ХК 76 від 27.11.2015 р. "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_3) є таким, що виданий у відповідності до норм чинного законодавства України і скасуванню не підлягає.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого вирішує справи відповідно до Конституції України та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України, під час прийняття постанови суд вирішує чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Відповідно до частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень ст. ст. 69, 70, 71 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Будь-яке рішення чи дії суб'єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об'єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку. Також рішення суб'єкта владних повноважень не може ґрунтуватися на припущеннях.

Розглядаючи даний адміністративний позов в межах позовних вимог, судом не встановлено порушень збоку відповідача, а тому суд дійшов до висновку, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.159-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ,-

П ОС Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій незаконними, визнання незаконним та скасування наказу - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлено 15 грудня 2016 року.

Суддя Нуруллаєв І.С.