Справа № 640/20203/15-а
Суддя: Єрьомін А.В.
Дата ухвалення: 2016-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2016 року м. Київ К/800/11456/16

Вищий адміністративний суд України в складі колегії суддів:

Єрьоміна А.В.(головуючий);
Горбатюка С.А., Мороз Л.Л.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні адміністративну справу за касаційною скаргою представника позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на постанову Київського районного суду м. Харкова від 2 березня 2016 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_4 до Харківської митниці ДФС про скасування визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 (далі - позивач) звернувся до Київського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської митниці ДФС (далі - відповідач), в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 24 листопада 2015 року №371/80700/15 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17023,02 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що 24 листопада 2015 року відповідачем було винесено постанову у справі про порушення митних правил №371/80700/15, згідно якої його було визнано винним в порушенні митних правил, визначених статтею 485 Митного кодексу України та накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17023,02 грн.

Позивач вказував, що вищевказана постанова мотивована тим, що на думку відповідача, він невірно визначив код товару, що імпортується, з посиланням в обґрунтування на рішення відповідача №КТ-84-2015, згідно якого було визначено код товару, що імпортується, а саме було змінено опис товару (графа 31 МД) та код товару (графа 33 МД) з на .

Також позивач зазначав, що Харківським окружним адміністративним судом 5 листопада 2015 року винесено постанову по справі №820/10293/15, згідно якої позовні вимоги ПП «АС-ТРЕЙДІНГ» до Харківської митниці ДФС були задоволені - скасовано рішення Харківської митниці Державної фіскальної служби про визначення товару від 23 червня 2015 року № КТ-84-2015.

На думку позивача, постанова про накладення адміністративного стягнення була винесена з порушенням строків її прийняття, оскільки відповідач порушив статтю 525 Митного кодексу України.

Постановою Київського районного суду м. Харкова від 2 березня 2016 року, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2016 року, в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

У касаційній скарзі, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, представник позивача просить оскаржувані рішення судів першої та апеляційної інстанцій скасувати, ухвалити нове судове рішення про задоволення адміністративного позову.

Заслухавши доповідача, вислухавши пояснення сторін, перевіривши оскаржувані рішення судів та матеріали справи в межах доводів касаційної скарги, Вищий адміністративний суд України приходить до висновку про те, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судами, між ПП "АС-ТРЕЙДІНГ" та підприємством з Німеччини "І.М.С.GmbН" було укладено контракт №13022012 від 13 лютого 2012 року на поставку товару на територію України. Ці обставини сторонами не заперечувались.

У відповідності до вимог статей 262, 263 Митного Кодексу України, ПП "АС- ТРЕЙДІНГ" до митного поста "Харків-Центральний" було подано в електронному вигляді декларацію типу ДЕ ІМ 40 №807100000/2015/018680 для здійснення митного оформлення офсетного полотна PERFECT DOT TP, яке ввозиться підприємством з Німеччини за контрактом №13022012 від 13 лютого 2012 року. Під час процедур митного контролю посадовими особами митного органу було здійснено огляд товару (Акт огляду №807100000/2015/001004 від 9 червня 2015 року) та відбір проб (зразків) товарів (акт №61 від 9 червня 2015 року).

З метою виключення простоювання транспортного засобу та в очікуванні висновку досліджень спеціалізованої лабораторії, 10 червня 2015 року було подано та оформлено тимчасову декларацію ІМ 40 ТН № 807100000/2015/018794.

Відповідно до статті 40 Митного кодексу України митному, контролю підлягають усі товари і транспортні засоби, що переміщуються через митний кордон України. Митний контроль передбачає проведення митними органами мінімуму митних процедур, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи. Обсяг таких процедур та порядок їх застосування визначаються відповідно до цього Кодексу, інших нормативно-правових актів, а також міжнародних договорів України, укладених в установленому законом порядку.

Згідно із статтею 42 Митного кодексу України, під час проведення митного контролю митні органи самостійно визначають форму та обсяг контролю, достатні для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи та міжнародних договорів України, укладених в установленому законом порядку, контроль за дотриманням яких покладено на митні органи.

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо (частина перша статті 69 Митного кодексу України).

Відповідно до статей 311-313 Митного Кодексу України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів. Ведення УКТЗЕД передбачає, зокрема розроблення пояснень та рекомендацій з метою забезпечення однакового тлумачення і застосування УКТЗЕД. Ведення УКТЗЕД здійснює спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади в галузі митної справи в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Митні органи класифікують товари, тобто відносять товари до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковим для підприємств і громадян.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 грудня 2002 року №1863 затверджено Порядок ведення УКТЗЕД. У пункті 4 даного Порядку визначено, що Держмитслужба визначає процедуру та встановлює форму рішення щодо класифікації товарів в УКТЗЕД.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» з урахуванням Основних Правил інтерпретації класифікації товарів (далі - Правила), відповідних приміток до розділів та груп, текстового опису товарних позицій, та характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

При класифікації товарів також використовуються Пояснення до УКТЗЕД, затверджені наказом Держмитслужби України від 30 грудня 2010 року №1561.

В разі необхідності вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган/митний пост може звернутися до митної лабораторії або лабораторії іншої установи (організації) для проведення його досліджень (аналізів, експертизи), що передбачено п. 1 розділу III Порядку роботи відділу митної вартості та класифікації товарів регіональної митниці, при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Держмитслужби України від 7 серпня 2007 року №667.

Судами встановлено, що у зв'язку з тим, що у процесі контролю за правильністю заявленого декларантом коду товару згідно з УКТЗЕД виникла суперечність щодо тлумачення положень УКТЗЕД, розв'язання яких вимагала додаткової інформації, спеціальних знань, проведення дослідження товару, 10 червня 2015 року посадовою особою підрозділу митного оформлення до Харківської служби з експертного забезпечення митних органів був направлений запит №61.

Відповідно до висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів від 16 червня 2015 року №122, встановлено, що проба товару являє собою лист шаруватого матеріалу... З однієї поверхні матеріал товару являє собою полімерний матеріал синього кольору, з іншої поверхні матеріал являє собою тканину жовтувато-сірого кольору. Поверхнева щільність матеріалу проби складає 1890-ь/-2,5г/м2. При мікроскопічному дослідженні поперечного зрізу матеріалу проби встановлено, що він складається з наступних шарів: 1) шар полімерного матеріалу синього кольору без пор, 2) шар пористого полімерного матеріалу чорного кольору, 3) шар тканини з волокон жовтувато-сірого кольору, 4) шар пористого полімерного матеріалу чорного кольору, 5) шар полімерного матеріалу чорного кольору без пор, 6) шар пористого полімерного матеріалу чорного кольору, 7) шар тканини з волокон жовтувато-сірого кольору".

У висновку також зазначено, що відокремити шари тканин, пористої гуми та непористої гуми у матеріалі зразку механічно чи хімічно не уявляється можливим.

Як встановлено судами, товар (офсетне полотно) має комбінований склад, у кому поєднано шари пористої гуми (3 шари), непористої гуми (2 шари) та тканини з бавовняних волокон (2 шари). При цьому масова частка гуми переважає масову частку тканини.

З урахуванням Правила 3(b) та Правила 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, враховуючи той факт, що всі названі вище шари, що складають офсетне полотно як виріб, мають важливе значення для належного здійснення ним власне робочої функції, митним органом було визначено в якості критерію для класифікації такого товару співвідношення кількості та товщини шарів пористої і непористої гуми.

19 червня 2015 року представника підприємства було ознайомлено з висновком спеціалізованої лабораторії Харківського управління з питань експертизи та досліджень Міністерства доходів і зборів України № 122 від 16 червня 2015 року.

На підставі зазначеного висновку посадовими особами митного поста "Харків-Центральний" 17 червня 2015 року було направлено запит до Відділу класифікації товарів Управління адміністрування митних платежів Харківської митниці ДФС.

19 червня від посадової особи цього відділу надійшов запит щодо надання додаткової інформації. Таку інформацію (опис офсетного полотна з офіційного сайту виробника з перекладом, технологія офсетного друку, технологія кріплення офсетного полотна на друкувальному обладнанні) підприємством було надано 19 та 22 червня 2015 року засобами електронного листування, про що в телефонному режимі було повідомлено відповідну посадову особу митного органу.

23 червня 2015 року відділом класифікації товарів було прийнято та розміщено в програмному комплексі ІНСПЕКТОР 2006 рішення № КТ-84-2015, яким було змінено опис товару (графа 31 МД) та код товару (графа 33 МД) з на . Тобто, виходячи з того, що по кількості шарів та їх об'єму пориста гума переважає в складі заявленого до митного оформлення офсетного полотна, товар було класифіковано митним органом у товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД.

Судами встановлено, що на підставі встановлених відомостей Харківською митницею ДФС України відносно позивача було винесено постанову у справі про порушення митних правил №371/80700/15 24 листопада 2015 року, згідно якої позивача було визнано винним у порушенні митних правил, визначених ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17032,02 грн.

Крім того судами встановлено, що звертаючись до суду із вказаним позовом, позивач визначив як підставу для його задоволення - скасування постановою Харківського окружного адміністративного суду від 5 листопада 2015 року рішення Харківської митниці Державної фіскальної служби про визначення коду товару від 23 червня 2015 року №КТ-84-2015, проте 16 лютого 2016 року постановою Харківського апеляційного адміністративного суду постанова Харківського окружного адміністративного суду від 5 листопада 2015 року була скасована.

Відповідно до частини першої статті 522 Митного кодексу України, справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468-470, 474, 475, 477-481, 485 цього Кодексу, розглядаються органами доходів і зборів.

Відповідно до частини першої статті 467 Митного кодексу України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Як встановлено судами та вбачається з протоколу про порушення митних правил №371/80700/15 від 2 липня 2015 року, 9 червня 2015 року митний декларант ПП «АС - ТРЕЙДІНГ» ОСОБА_4 подав ЕМД, в якій визначив код товару згідно УКТЗЕД - .

24 листопада 2015 року посадовою особою Харківської митниці ДФС після розгляду матеріалів справи про порушення митних правил, розпочатої 2 липня 2015 року, було винесено постанову №371/80700/15, згідно якої ОСОБА_4 було визнано винним в порушенні митних правил, визначених статею 485 Митного кодексу України та накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17023,02 грн.

З урахуванням викладеного, суди попередніх інстанцій прийшли до правильного до висновку про те, що відповідачем по справі було дотримано шестимісячний строк накладення адміністративного стягнення на позивача, а тому посилання останнього на його пропуск є безпідставним.

Щодо посилань позивача на положення статті 525 Митного кодексу України, то суди правильно вважають, що зазначений у цій статті строк є строком розгляду самих матеріалів про порушення митних правил, який розпочинається з часу передання посадовій особі митного органу або до суду матеріалів, необхідних для вирішення справи, та який не кореспондується зі строком притягнення особи до відповідальності за порушення митних правил.

Відповідно до вимог статті 531 Митного кодексу України, підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил є відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил та невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи.

Враховуючи вищенаведене, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли вірного висновку про те, що підстави, заявлені позивачем та докази, які були їм надані, не свідчать про неправомірність складеної постанови у справі про порушення митних правил, яку він оскаржує до суду, а тому у задоволенні його позовних вимог необхідно відмовити.

Судами першої та апеляційної інстанцій повно встановлено обставини справи, дано належну оцінку доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права та обґрунтовано відмовлено в задоволенні адміністративного позову, тому підстави для скасування оскаржуваного судового рішення відсутні.

За правилами частини першої статті 224 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм матеріального і процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись статтями 220, 200-1, 223, 224, 230 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу представника позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 залишити без задоволення, а постанову Київського районного суду м. Харкова від 2 березня 2016 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2016 року- без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі, та може бути переглянута Верховним Судом України з підстав, у строки та в порядку, встановленими статтями 237, 238, 239-1 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді: