Справа № 822/2293/16
Суддя: Ватаманюк Р.В.
Дата ухвалення: 2016-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 822/2293/16

Головуючий у 1-й інстанції: Блонський В.К.

Суддя-доповідач: Ватаманюк Р.В.

13 грудня 2016 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ватаманюка Р.В.

суддів: Сторчака В. Ю. Мельник-Томенко Ж. М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 (далі - позивач) до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області , атестаційної комісії № 3 Головного управління Національної поліції в Хмельницької області (далі - відповідач 1, 2) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Позивач у листопаді 2016 року звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення атестаційної комісії № 3 Головного управління Національної поліції в Хмельницької області викладене в протоколі ОП № 15.000002456.0016696 від 04.02.2016, про те, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 05.02.2016 № 8 о/с про звільнення ОСОБА_2 зі служби в поліції за власним бажанням;

- поновити ОСОБА_2 на посаді поліцейського роти дорожньо-патрульної служби Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області з 09.02.2016;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 09.02.2016 року по день фактичного поновлення на посаді.

Разом з тим, позивачем у позовній заяві заявлене клопотання про поновлення строку для звернення до суду з зазначеним позовом, а причини, з яких його пропущено, визнати поважними.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 16.11.2016 у задоволенні клопотання про поновлення строку на звернення до суду відмовлено. Позовну заяву ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, атестаційної комісії № 3 Головного управління Національної поліції в Хмельницької області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, залишено без розгляду.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду .

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що підставою для звернення до суду стала незгода позивача з рішенням атестаційної комісії № 3 Головного управління Національної поліції в Хмельницької області викладене в протоколі ОП № 15.000002456.0016696 від 04.02.2016, про те, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність та з наказом Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області "По особовому складу" від 05.02.2016 № 8 о/с про звільнення старшого сержанта ОСОБА_2, поліцейського роти дорожньо-патрульної служби Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області зі служби в поліції з 09.02.2016.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивач у період з 04.02.2016 впродовж місяця до 04.03.2016 мав би звернутись до суду з даним позовом в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення атестаційної комісії № 3 Головного управління Національної поліції в Хмельницької області викладене в протоколі ОП № 15.000002456.0016696 від 04.02.2016, у межах строку, а також позивач у період з 05.02.2016 впродовж місяця до 09.03.2016 мав би звернутись до суду з даним позовом в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 05.02.2016 № 8 о/с про звільнення ОСОБА_2 зі служби в поліції за власним бажанням та поновлення ОСОБА_2 на посаді поліцейського роти дорожньо-патрульної служби Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області з 09.02.2016, та стягнення з Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 09.02.2016 по день фактичного поновлення на посаді, у межах строку.

Разом із тим до суду позивач звернувся лише 14.11.2016 (згідно відбитку календарного штемпеля поштового відділення, та інформації з офіційного сайту Українського державного підприємства поштового зв'язку "Укрпошта") тобто, із пропуском встановленого КАС України строку для такого звернення.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, з таких підстав.

Частинами 1 - 3 ст. 99 КАС України вказано, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 107 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, встановлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, та чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Таким чином, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на звернення до суду, на які заявник посилається як на поважні, суд мав виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав заявник за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду.

Відповідно до ст. 47 Кодексу законів про працю України, власник або уповноважений ним орган зобов'язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу. У разі звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу він зобов'язаний також у день звільнення видати йому копію наказу про звільнення з роботи. В інших випадках звільнення копія наказу видається на вимогу працівника.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач вказав, що 06.02.2016 померла його бабуся і він займався організацією поминок, після поминок позивач звертався до керівництва Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області із усною заявою надати йому протоколи комісій, але йому було відмовлено у наданні вказаних протоколів, мотивуючи це тим, що в Головному управлінні Національної поліції в Хмельницької області вони відсутні.

Також позивачем вказано, а судом першої інстанції не спростовано те, що про передачу вказаних протоколів атестаційною комісією до Управління кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області його не повідомлено. Дізнався він про це від своїх колег, після чого 03.10.2016 звернувся до начальника Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області із заявою про надання йому належно завіреної копії протоколу атестаційної комісії, та додатку до нього а також копію наказу про його звільнення з органів поліції. Дані документи позивач отримав лише 20.10.2016.

При цьому, судом першої інстанції не взято до уваги тієї обставини що при звільненні, позивача не було ознайомлено із наказом Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 05.02.2016 № 8 о/с про його звільнення із займаної посади, а також не надано доказів вручення позивачу копії наказу про звільнення.

Таким чином, місячний строк для звернення до адміністративного суду повинен обчислюватись з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а тому, адміністративний позов був поданий в межах процесуального строку звернення до адміністративного суду , встановленого КАС України.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку щодо пропуску позивачем строку на звернення з позовною заявою та наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Зокрема судом першої інстанції не перевірено твердження позивача про те, що він не був ознайомлений із оскаржуваними актами, хоча звертався для цього до відповідача, і не мав можливості отримати їх раніше.

При цьому апеляційний суд вказує і на правову позицію Європейського суду з прав людини, який в своїх рішеннях неодноразово зазначав що строк звернення до суду закріплений в нормах національного законодавства не є абсолютним.

Так, з Рішення Європейського Суду з прав людини по справі "Іліан проти Туреччини" слідує, що правило встановлення обмежень до суду у зв'язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

У справі Delcourt v. Belgium Європейський Суд з прав людини зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".

Водночас у справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 §1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Відтак, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично, тобто навіть у разі пропуску строку звернення до суду без відповідних додаткових обґрунтувань суд не може його застосувати.

Крім того, застосування правила пропуску строку звернення до суду залежить від обставин справи. Під цим слід розуміти вагомість права, про захист якого особа звернулася до суду.

Правила строку звернення до суду закріплені в нормах КАС України є свого роду "фільтром", який сприяє формуванню законного і справедливого правосуддя, унеможливлюючи зловживання правом на звернення та стабілізуючи суспільні відносини. Однак неправильно застосовувати його, як перешкоду в зверненні до суду для захисту порушених прав та інтересів особи.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 204 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 199, 204, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 листопада 2016 року - скасувати.

Справу направити до Хмельницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Ватаманюк Р.В.

Судді Сторчак В. Ю. Мельник-Томенко Ж. М.