Справа № 804/4681/16
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2016-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 грудня 2016 р. Справа № 804/4681/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участю секретаря судового засідання: Черніженко К.Е.,
представників відповідача 2: Посувайло Я.О., Возної А.А.,
представника відповідача 3: Язвенко Т.Ю.,
представника відповідачів 6 та 7: Шестак А.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро адміністративну справу
до Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича, Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Жовтневої районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізької міської ради Дніпропетровської області, голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації Резніченка Валентина Михайловича, Дніпропетровської обласної державної адміністрації,
треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів: Український інститут національної пам'яті, Верховна Рада України
про визнання протиправними дій, скасування рішень, визнання недійсними протоколів та листа та зобов'язання вчинити певні дії, -
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича (відповідач-1), Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (відповідач-2), Виконавчого комітету Жовтневої районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (відповідач-3), Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області (відповідач-4), Криворізької міської ради Дніпропетровської області (відповідач-5), голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації Резніченка Валентина Михайловича (відповідач-6), Дніпропетровської обласної державної адміністрації (відповідач-7), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів: Український інститут національної пам'яті (третя особа-1), Верховна Рада України (третя особа-2), в якому просив:
- визнати протиправними дії Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича; Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області; Виконавчого комітету Покровської (колишньої - Жовтневої) районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області; Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області; Криворізької міської ради Дніпропетровської області; Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації Резніченка Валентина Михайловича; Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо перейменування у АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1;
- скасувати розпорядження Криворізького міського голови №40-р від 17.02.2016р. «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу»;
- визнати недійсним протокол проведення громадських слухань у Саксаганському районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу від 22.04.2016р.;
- визнати недійсним протокол проведення громадських слухань у Жовтневому районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу від 25.04.2016р.;
- визнати недійсним лист Міського голови Вілкула Юрія Григоровича від імені виконкому Криворізької міської ради до Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації за вих.№3/30-1329 від 10.05.2016р.;
- скасувати розпорядження Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації №Р-223/0/3-16 від 19.05.2016р. «Про перейменування топонімів у населених пунктах області» в частині перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 126 додатка 4);
- скасувати рішення Криворізької міської ради №634 від 22.06.2016р. «Про внесення змін до рішення міської ради від 24.12.2008р. №2920 «Про впорядкування назв мікрорайонів, майданів, площ, проспектів, бульварів, вулиць, провулків міста» в частині перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 98 додатка);
- зобов'язати Дніпропетровську обласну державну адміністрацію у тримісячний строк, який обчислюється з дня набрання судовим рішенням у цій справі законної сили, в установленому порядку провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування у АДРЕСА_1, з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам'яті з цього приводу.
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що ОСОБА_1 зареєстрований та постійно проживає по АДРЕСА_1. При цьому Криворізьким міським головою 17.02.2016р. прийнято розпорядження №40-р «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу», яке суперечить законодавству, оскільки: у п.1 вказано термін до 12.05.2016р., що суперечить абзацам №№1,2 п.6 ст.7 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - Закону), оскільки термін, відведений міському голові у будь-яких питаннях щодо перейменувань повністю спливає 21.02.2016р.; у п.4 всупереч абзацу 3 п.п.1 п.4 Постанови Кабінету Міністрів України №989 від 24.10.2012р. відсутня вимога щодо обґрунтування пропозиції нової назви вулиці; у п.6 громадські слухання призначаються за межами передбачених Законом термінів, що суперечить абзацам 1,2 п.6 ст.7 Закону, оскільки термін, відведений міському голові у будь-яких питаннях щодо перейменувань повністю спливає 21.02.2016р.; у п.9 зазначено, що відповідні матеріали готуються міському голові за межами передбачених Законом термінів, що також суперечить абзацам 1,2 п.6 ст.7 Закону, оскільки термін, відведений міському голові у будь-яких питаннях щодо перейменувань повністю спливає 21.02.2016р. На підставі зазначеного протиправного розпорядження, виконавчим комітетом Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області було виготовлено протокол проведення громадських слухань у Саксаганському районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки міста Кривого Рогу від 22.04.2016р., а виконавчим комітетом Жовтневої районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області - протокол проведення громадських слухань у Жовтневому районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки міста Кривого Рогу від 25.04.2016 року, які також суперечать законодавству, оскільки: проведені на підставі протиправного розпорядження; судячи з п.2 протиправного розпорядження, відкривати громадське обговорення мали б голови районної у місті ради, а не їх заступники Старовойт та Левченко; суперечливо виглядає кількість учасників у протоколі виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області: 243 особи, з дорадчого право голосу (яким чином визначалися невідомо) - 29 осіб, потім оголошується присутність вже 259 осіб; у протоколі виконавчого комітету Жовтневої районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області: 250 осіб, мають право голосу - 233 особи; документальне підтвердження будь-якого обговорення щодо перейменування АДРЕСА_1 у вищевказаних протоколах відсутнє; результати голосування «проти», «утримався» не фіксувалися в цих протоколах; пропозиції щодо перейменування на АДРЕСА_1 суперечать офіційному коментарю, складеному Українським інститутом національної пам'яті, оскільки фактично дублює попередню назву, тому ці пропозиції не повинні були ставитись на голосування. Крім того, щодо протоколу проведення громадських слухань у Саксаганському районі, то вказана в ньому пропозиція №1 щодо перейменування на АДРЕСА_1 суперечить абзацу 3 п.п.1 п.4 Постанови Кабінету Міністрів України №989 від 24.10.2012р., оскільки у ній відсутнє обґрунтування такої пропозиції (завірені печаткою копії сторінок реєстру пропозицій, з зазначенням обґрунтування та коротким описом у графі «примітки» додаються), тому ця пропозиція не повинна була ставитись на голосування); вказана у цьому протоколі пропозиція №6 «залишити без змін назву АДРЕСА_1» суперечить офіційній позиції списку (переліку) осіб, представників комуністичного тоталітарного режиму, на честь яких названі населені пункти, об'єкти топоніміки у населених пунктах(вулиці, провулки, площі тощо), що підлягають перейменуванню і демонтажу відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного(нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», складеного Українським інститутом національної пам'яті, тому ця пропозиція не повинна була ставитись на голосування; пропозиція щодо перейменування на вулицю Старобажанівську безпідставно не поставлена на голосування. Зважаючи на наведене, прийняте рішення: «запропонувати АДРЕСА_1 (частина) не перейменовувати» також суперечить вказаній рекомендації Інституту та не повинно було прийматись. Щодо протоколу проведення громадських слухань у Жовтневому районі, то вказана в ньому пропозиція щодо перейменування на АДРЕСА_1 безпідставно знята з голосування, оскільки такої вулиці у місті Кривому Розі не було та поки що немає; інші наявні пропозиції щодо перейменування на вулицю Свято-Пантелеймонівську, Пантелеймонівську, Лікувальну, Кобзарську безпідставно не поставлені на голосування. Також в цьому протоколі вказане рішення: «перейменувати АДРЕСА_1 (частина) на АДРЕСА_1», яке прийнято за межею компетенції громадських слухань. Також позивач посилався на те, що лист Міського голови Вілкула Юрія Григоровича від імені виконкому Криворізької міської ради до Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації за вих.№3/30-1329 від 10.05.2016р. суперечить наступним вимогам нормативно-правових актів: відповідно до абзацу 2 п.12 Положення про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою Української РСР, затвердженого Указом Президії Верховної Ради Української РСР від 12.03.1981р. №1654-ХХ подібний документ повинен мати назву «ПОДАННЯ», та направлятися лише при наявності рішення, прийнятого на сесії, чого зроблено не було; вказаний лист направлено 10.05.2016р., до завершення терміну 12.05.2016р., передбаченого п.1 розпорядження від 17.02.2016р.; вказаний лист направлено 10.05.2016р., що суперечить абзацам 1,2 п.6 ст.7 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного(нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», оскільки термін, відведений міському голові у будь-яких питаннях щодо перейменувань повністю спливає 21.02.2016р.; у додатку №2 зазначеного листа за №142 щодо АДРЕСА_1, у пропозиції щодо перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 зазначено « 14(проти)», що документально не підтверджено протоколом; зміст подібного листа, судячи з абзацу 2 п.6 ст.7 Закону мав би пройти рекомендаційне узгодження з Українським інститутом національної пам'яті, чого зроблено не було. Прийняте Головою Дніпропетровської обласної державної адміністрації 19.05.2016р. розпорядження №Р-223/0/3-16 «Про перейменування топонімів у населених пунктах області» також суперечить чинному законодавству як з вищенаведених підстав щодо невідповідності рекомендаціям Українського інституту національної пам'яті та Постанові Кабінету Міністрів України №989 від 24.10.2012р., так і оскільки: прийнято на підставі протиправних розпорядження міського голови, протоколів та листа; у вступній частині зазначено: «з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам'яті», хоча ні саме розпорядження, ні всі без винятку додатки до нього не містять рекомендацій Інституту; суперечить абзацу 4 п.6 ст.7 Закону, бо прийнято без урахування належно оформлених пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті. Рішення Криворізької міської ради Дніпропетровської області від 22.06.2016р. №634 «Про внесення змін до рішення міської ради від 24.12.2008р. №2920 «Про впорядкування назв мікрорайонів, майданів, площ, проспектів, бульварів, вулиць, провулків міста» також суперечить законодавству, оскільки прийнято на підставі протиправних розпорядження міського голови, протоколів, листа та розпорядження Голови обласної державної адміністрації. Окрім перерахованого, перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 суперечить ст.11 Конституції України, яка відповідно до ст.8 Конституції є нормою прямої дії, що зобов'язує державу сприяти консолідації та розвитку української нації, її історичної свідомості, бо наявні відомості щодо особи Генерала ОСОБА_13 свідчать про те, що ОСОБА_13, який народився ІНФОРМАЦІЯ_1, зокрема, у 1990-1992р.р. був командиром 32 армійського корпусу, не визнавши новий уряд України підняв заколот (в хорошому сенсі), з 1995 року живе в Москві. Зважаючи на те, що згідно з абз.4 п.6 ст.7 Закону повноваження щодо перейменувань Дніпропетровської обласної державної адміністрації спливають 21.05.2016р., а прямої вказівки, яким чином у подальшому діяти, Закон не містить, позивач вважає за необхідне відповідно до ч.7 ст.9 КАС України застосувати закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), та зобов'язати Дніпропетровську обласну державну адміністрацію у тримісячний строк, який обчислюється з дня набрання судовим рішенням у цій справі законної сили, в установленому порядку провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування у АДРЕСА_1, з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам'яті з цього приводу.
Відповідачі пред'явлений позов не визнали.
Відповідачем-1 подано письмові заперечення на позов, в яких останній просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що оскаржуване позивачем розпорядження Криворізького міського голови №40-р від 17.02.2016р. «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу» прийняте відповідно та з урахуванням приписів п.6 ст.7 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», а також у строки, встановлені цим законом, та з метою врахування громадської думки з даного питання. При цьому в подальшому, в зв'язку з ухваленням розпоряджень голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 19.05.2016р. №Р-222/0/3-16 і №Р-223/0/3-16 винесено розпорядження Криворізького міського голови від 10.06.2016р. №111-р, відповідно до якого визнано таким, що втратило чинність, в тому числі, оскаржуване розпорядження від 17.02.2016 року №40-р. Щодо визнання недійсним листа Криворізького міського голови за вих.№3/30-1329 від 10.05.2016р. відповідач-1 зазначав, що відповідно до ст.17 КАС України в судовому порядку в рамках адміністративного судочинства оскарженню підлягають рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, отже, враховуючи що оскаржуваний лист міського голови не містить ознак акту суб'єкту владних повноважень та не тягнене за собою жодних правових наслідків, заявлені вимоги є безпідставними та необґрунтованими.
Відповідачем-2 також подано письмові заперечення на позов, в яких останній просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що громадське слухання з питання перейменування об'єктів топоніміки Саксаганського району було проведено на виконання розпорядження Криворізького міського голови від 17.02.2016р. №40-р, рішення Криворізької міської ради від 30.03.2016р. №381 та відповідно до статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування» у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих Криворізькою міською радою. Інформацію про дату, місце та час проведення громадського слухання було розміщено на офіційному веб-сайті виконкому районної у місті ради у розділі «Оголошення», отже, взяти участь у громадському слуханні мали змогу всі бажаючі. Нові назви об'єктів топоніміки Саксаганського району, що підпадають під дію Закону про декомунізацію, було обрано шляхом відкритого голосування. До переліку запропонованих до перейменування назв було включено всі пропозиції від членів територіальної громади, організацій та установ міста, які надійшли у строк до 14.04.2016р., включно, відповідно до п.4.1 вищезазначеного розпорядження. Проведення громадського слухання та участь у ньому членів територіальної громади відбулися відповідно до чинного законодавства. Щодо визнання недійсним протоколу проведення громадських слухань у Саксаганському районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки міста Кривого Рогу від 22.04.2016р. відповідач-2 зазначав, що цей протокол складено відповідно до Типової інструкції з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1242, тому підстав для скасування вищезазначеного протоколу немає.
Відповідачем-3 також подано письмові заперечення на позов, в яких останній просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що протокол проведення громадських слухань у Жовтневому районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування топоніміки міста Кривого Рогу від 25 квітня 2016 року був складений відповідно до Конституції України, Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Статуту територіальної громади м. Кривого Рогу (затвердженого Рішенням Криворізької міської ради від 29.09.2010 № 4041 зі змінами). Про проведення громадських слухань організатори завчасно розмістили оголошення в засобах масової інформації, що дало змогу всім бажаючим громадянам скористатись своїм правом волевиявлення, а саме: вносити пропозиції по перейменуванню вулиць, голосувати на свій розсуд, що і було відображено у протоколі від 25.04.2016 року. При цьому в протоколі зазначено всі необхідні реквізити, а також присутні, кількість зареєстрованих осіб, порядок денний, хто виступив, члени лічильної комісії, що слухали, кількість проголосувавших за окрему пропозицію (за, утримались, проти), що вирішили по кожному питанню окремо та узагальнене рішення громадських слухань, кількість сторінок протоколу, кількість примірників, дата та підписи головуючого та секретаря громадських слухань, що є загальновживаним у документообігу. Виходячи з переліченого, можна дійти висновку, що виконком Жовтневої районної у місті ради м. Кривого Рогу склав протокол з дотриманням всіх законодавчих вимог, а тому позовні вимоги про визнання протиправними дій відповідача-3 щодо перейменування у АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 та про визнання недійсним протоколу проведення громадських слухань у Жовтневому районі є необґрунтованими.
Відповідачі 4 та 5 правом на подання письмових заперечень на позов не скористалися.
Відповідачами 6 та 7 подано письмові заперечення на позов, в яких останні просили відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що робочою групою з питань контролю за станом виконання на території Дніпропетровської області Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - робоча група), утвореною розпорядженням голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 22.02.2016р. №Р-69/0/3-16, було запропоновано перейменувати АДРЕСА_1 на честь генерал-лейтенанта ОСОБА_15. Зокрема, ця пропозиція була викладена в історичній довідці доктора історичних наук, професора, декана історичного факультету Дніпропетровського національного університету ім. Олеся Гончара Світленка С.І. від 05.09.2016р. та не суперечить Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», а також рекомендаціям Українського інституту національної пам'яті, оскільки у даному випадку мова йде не про зміну етимології існуючої назви, а про зміну назви на честь іншої особи. Виходячи з вищенаведеного, голова Дніпропетровської облдержадміністрації при прийнятті спірного розпорядження діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України «Про місцеві державні адміністрації» та «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надані.
Третя особа-1 правом на подання письмових пояснень щодо позову не скористалася.
Третя особа-2 подала письмові пояснення відносно позову, в яких зазначала, що позовні вимоги про зобов'язання Дніпропетровської обласної державної адміністрації у тримісячний строк, який обчислюється з дня набрання судовим рішенням у цій справі законної сили, в установленому порядку провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування у АДРЕСА_1, з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам'яті з цього приводу, є безпідставними, оскільки не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, так як перейменування вулиць у містах не належить до конституційних повноважень парламенту, а відтак ці вимоги не можуть бути задоволені судом.
Заслухавши пояснення позивача та представників відповідачів, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне.
09 квітня 2015 року Верховною Радою України був прийнятий Закон України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» №317-VІІІ (далі - Закон №317-VIII), яким визначені правові основи заборони пропаганди символіки комуністичного та націонал-соціалістичного тоталітарних режимів та встановлений порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму.
Означений Закон набрав чинності 21 травня 2015 року.
Згідно з абз.1 п.6 ст.7 Закону №317-VIII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку здійснити демонтаж пам'ятників, пам'ятних знаків, присвячених особам, причетним до організації та здійснення Голодомору 1932-1933 років в Україні, політичних репресій, особам, які обіймали керівні посади у комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік (крім осіб, діяльність яких була значною мірою пов'язана з розвитком української науки та культури), працівникам радянських органів державної безпеки, подіям, пов'язаним з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, а також в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости, інші об'єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об'єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.
Відповідно до абз.2 п.6 ст.7 Закону №317-VIII у разі якщо протягом зазначеного в абзаці першому цього пункту строку сільською, селищною, міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке рішення у формі розпорядження приймається відповідним сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.
Абзацом 4 п.6 ст.7 Закону №317-VIII встановлено, що у разі якщо протягом строку, зазначеного в абзаці другому цього пункту, сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення у формі розпорядження про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов'язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом другим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.
Відповідно до п.7 ст.7 Закону №317-VIII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування населених пунктів, районів та областей, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.
Згідно з п.8 ст.7 Закону №317-VIII Верховна Рада України у тримісячний строк, який обчислюється з дня закінчення строку, визначеного пунктом 7 цієї статті Закону, приймає рішення про перейменування населених пунктів та районів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, з урахуванням пропозицій, поданих Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті. У разі якщо протягом строку, встановленого пунктом 7 цієї статті Закону, пропозиції щодо перейменування населених пунктів та районів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, не були подані до Верховної Ради України, відповідне рішення про перейменування таких населених пунктів та районів приймається Верховною Радою України на підставі рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.
При цьому відповідно до п.п.6 п.2 ст.7 Закону №317-VIII розділ VII «Заключні положення» Закону України «Про місцеві державні адміністрації» (Відомості Верховної Ради України, 1999 р., № 20-21, ст. 190) доповнено двома абзацами такого змісту:
«У разі якщо протягом строку, визначеного абзацами першим і другим пункту 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», сільські, селищні, міські ради або сільські, селищні, міські голови населених пунктів на території відповідної області в установленому Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» порядку не здійснять перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять у собі символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов'язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом другим пункту 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки». Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, установлених Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», статтею 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.
У разі якщо протягом строку, визначеного пунктом 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», сільські, селищні, міські ради або сільські, селищні, міські голови населених пунктів на території відповідної області в установленому зазначеним законом порядку не здійснять демонтаж пам'ятників, пам'ятних знаків, присвячених особам, причетним до організації та здійснення Голодомору 1932-1933 років в Україні, політичних репресій, особам, які обіймали керівні посади у комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік (крім осіб, діяльність яких була значною мірою пов'язана з розвитком української науки та культури), працівникам радянських органів державної безпеки, подіям, пов'язаним з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, такий демонтаж здійснюється за розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов'язаний прийняти розпорядження про демонтаж у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом четвертим пункту 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».
З аналізу наведених законодавчих приписів слідує, що органи місцевого самоврядування повинні у шестимісячний строк з дня набрання чинності Законом №317-VIII, тобто з 21.05.2015р. до 21.11.2015р. включно, в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости, інші об'єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об'єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму. У разі якщо протягом зазначеного строку міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування таке рішення у формі розпорядження приймається міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту, тобто до 21.02.2016р. включно. У разі якщо протягом строку, зазначеного в абзаці другому цього пункту, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення у формі розпорядження про перейменування, таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов'язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом другим цього пункту, тобто до 21.05.2016р. включно.
Відповідно до п.2 Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, та об'єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 №989 (далі - Порядок №989) громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення. Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об'єднання, що не є юридичними особами.
Згідно з п.3 Порядку №989 організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.
Пунктом 4 Порядку №989 встановлено, що громадське обговорення передбачає:
1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про:
найменування організатора громадського обговорення;
найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім'я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;
ім'я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції;
суб'єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;
строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників;
поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень);
місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення;
прізвище та ім'я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення;
строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;
2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);
3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.
Пунктом 5 Порядку №989 передбачено, що рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.
Відповідно до п.8 Порядку №989 у ході проведення конференцій, форумів, громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей з громадськістю у рамках громадського обговорення ведеться протокол, у якому фіксуються всі пропозиції (зауваження).
Згідно з п.9 Порядку №989 організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.
Статут територіальної громади м. Кривого Рогу закріплює, що організаторами громадських слухань із питань, віднесених до повноважень органів місцевого самоврядування, виступають Криворізька міська рада та її виконавчі органи, районні у місті ради та інші органи місцевого самоврядування. Організатори відповідають за дотримання порядку проведення громадських слухань та оформлення і зберігання відповідного протоколу. Пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов'язковому розгляду органами та посадовими особами місцевого самоврядування. Слухання мають відкритий характер і проводяться на засадах добровільності, гласності, відкритості та свободи висловлювань. Організатори оформлюють протокол, який підписують головуючий та секретар. Протоколи зберігаються в організатора громадських слухань та можуть надаватися зацікавленим особам.
Судом встановлено, що 17.02.2016р. Криворізьким міським головою прийнято розпорядження №40-р «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу», відповідно до якого з метою врахування громадської думки в питаннях перейменування об'єктів топоніміки міста Кривого Рогу, на виконання вимог Законів України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», «Про місцеве самоврядування в Україні», Постанови Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 №989 «Про затвердження Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, та об'єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» призначено проведення у термін до 12.05.2016р., починаючи з дня оприлюднення на офіційному веб-сайті виконкому Криворізької міської ради відповідного інформаційного повідомлення, громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу на підставі переліку, затвердженого тимчасовою робочою групою з розгляду механізму застосування норм Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» та доповненого пропозиціями, унесеними громадськими організаціями, науковою спільнотою, мешканцями міста, з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.
Сторонами у справі не заперечується, що про проведення громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу організатори завчасно розмістили оголошення в засобах масової інформації та на офіційному веб-сайті виконкому районної у місті ради у розділі «Оголошення», що, в свою чергу, дало змогу всім бажаючим громадянам скористатись своїм правом волевиявлення, а саме: вносити пропозиції по перейменуванню вулиць, голосувати на свій розсуд.
Позивач у судовому засіданні пояснив, що він зареєстрований та постійно проживає по АДРЕСА_1, що підтверджується його паспортом, копія з якого міститься в матеріалах справи, тому перейменування цієї вулиці стосується його прав та інтересів. Про проведення громадського обговорення з цього питання йому було відомо, проте взяти участь у самому громадському обговоренні він не зміг, бо таке обговорення проводилося в робочий час.
За результатами проведених громадських обговорень у Саксаганському районі та у Жовтневому районі м. Кривого Рогу складено протоколи від 22.04.2016р. та від 25.04.2016р. відповідно.
У вищевказаних протоколах, зокрема, зазначено: дата, час і місце проведення, організатори громадських слухань, присутні, кількість зареєстрованих осіб, порядок денний, хто виступив, члени лічильної комісії, що слухали, кількість осіб, що проголосувала за окрему пропозицію, що вирішили по кожному питанню окремо та узагальнене рішення громадських слухань, кількість сторінок протоколу, кількість примірників, дата та підписи головуючого та секретаря громадських слухань.
Зі змісту цих протоколів слідує, що голосування проводилось простою більшістю голосів. При цьому слухання мали дорадчий характер, а їх ціль - вивчити громадську думку з приводу перейменування.
В подальшому на виконання вимог п.9 Порядку №989 листом виконкому Криворізької міської ради, складеним за підписом Криворізького міського голови, за вих.№3/30-1329 від 10.05.2016р. на адресу голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації направлено повний звіт-аналіз результатів міського громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки міста Кривого Рогу.
Судом також встановлено, що 19.05.2016р. на виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» Головою Дніпропетровської обласної державної адміністрації прийнято розпорядження №Р-223/0/3-16 «Про перейменування топонімів у населених пунктах області», в тому числі щодо перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 126 додатка 4 до цього розпорядження).
Враховуючи вищевказане розпорядження Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 19.05.2016р. №Р-223/0/3-16 та з метою впорядкування адресного господарства Криворізькою міською радою 22.06.2016р. прийнято рішення №634 «Про внесення змін до рішення міської ради від 24.12.2008р. №2920 «Про впорядкування назв мікрорайонів, майданів, площ, проспектів, бульварів, вулиць, провулків міста», яким, зокрема, внесено зміни щодо назви АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 98 додатка до цього рішення).
Вирішуючи позовні вимоги про визнання недійсними протоколу проведення громадських слухань у Саксаганському районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу від 22.04.2016р. та протоколу проведення громадських слухань у Жовтневому районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу від 25.04.2016р., а також про визнання недійсним листа міського голови Вілкула Юрія Григоровича від імені виконкому Криворізької міської ради до Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації за вих.№3/30-1329 від 10.05.2016р., суд зважає на наступне.
Частинами 1 та 2 статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.
Відповідно до ч.1 ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.
Згідно з п.1 ч.2 ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.
Отже, зі змісту наведених приписів ст.ст.2,17 КАС України слідує, що компетенція адміністративних судів, зокрема, поширюється на спори юридичних, фізичних осіб щодо рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії) суб'єктів владних повноважень.
Нормативно-правові акти - рішення, дію яких поширено на невизначене або визначене загальними ознаками коло осіб і які призначені для неодноразового застосування щодо цього кола осіб.
Правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації.
Як зазначив Конституційний Суд України в рішенні №2-зп від 23.06.1997 року, за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.
Таким чином, як нормативний, так і ненормативний правовий акт завжди виражають волю (волевиявлення) уповноваженого суб'єкта права, його владні приписи; мають офіційний характер, обов'язковий до виконання; спрямування на регулювання суспільних відносин; встановлюють правову норму чи конкретне правовідношення; оформляються у визначеній формі; є юридичними фактами, що спричиняють певні правові наслідки.
Тобто, до компетенції адміністративних судів віднесено справи щодо захисту прав, свобод і інтересів осіб від дій суб'єктів владних повноважень щодо управління цими особами чи здійснення інших владних функцій щодо них.
Відрізняючою ознакою правового акту від інших управлінських актів є наявність в ньому змісту управління особою, здійснення щодо нього влади, шляхом встановлення його прав і обов'язків.
Правовий акт - акт волевиявлення (рішення) уповноваженого суб'єкта права, що регулює суспільні відносини за допомогою встановлення (зміни, скасування, зміни сфери дії) правових норм, а також визначення (зміни припинення) на основі цих норм прав і обов'язків учасників конкретних правовідносин, міри відповідальності конкретних осіб за скоєне ними правопорушення. Критерієм розмежування понять нормативного правового акта і ненормативного (індивідуального) правового акта є сфера його дії за суб'єктивним складом, оскільки правові акти індивідуальної дії, на відміну від нормативних, поширюють свою дію на конкретно визначеного суб'єкта.
Частиною 3 статті 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.
Відповідно до ст.12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» міський голова є головною посадовою особою територіальної громади міста.
Статтею 42 вказаного Закону встановлено, що міський голова у межах своїх повноважень видає розпорядження.
Акти посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку (ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).
Відповідно до п.107 Типової інструкції з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України №1242 від 30.11.2011р., у протоколах фіксується інформація про хід ведення засідань, прийняття в установах рішень комісіями, дорадчими органами, зборами тощо. Протокол складається на підставі записів, зроблених безпосередньо під час засідань, поданих текстів та тез доповідей і виступів, довідок, проектів рішень тощо.
Оскаржувані позивачем протоколи проведення громадських слухань в рамках громадського обговорення з питання перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу у Саксаганському та у Жовтневому районах м. Кривого Рогу від 22.04.2016р. та від 25.04.2016р., а також лист міського голови Вілкула Юрія Григоровича від імені виконкому Криворізької міської ради до Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації за вих.№3/30-1329 від 10.05.2016р. не мають ознак ні нормативно-правових актів, ні правових актів індивідуальної дії, не зобов'язують сторони до їх обов'язкового виконання, не носять ознак норм права, не мають правових наслідків.
Протоколи лише фіксують обставини, що мали місце під час проведення громадських слухань та не є остаточними документами, зобов'язуючими до вчинення будь-яких дій, вони не є юридичною формою рішення відповідачів як суб'єктів владних повноважень, тим більше, що, як зазначалося вище, слухання мали дорадчий характер, а їх ціль - вивчити громадську думку з приводу перейменування.
Таким чином, беручи до уваги, що відповідно до ст.17 КАС України в судовому порядку в рамках адміністративного судочинства оскарженню підлягають саме рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, та враховуючи, що оскаржувані протоколи громадських слухань та лист міського голови не містять ознак актів суб'єкта владних повноважень, заявлені вимоги про визнання їх недійсними та скасування є неналежно обраним способом правового захисту позивача, оскільки вирішення такого спору не захищає саме по собі його права чи інтереси, отже, у задоволенні цих позовних вимог слід відмовити.
Що стосується тверджень позивача про неправомірність організації Криворізькою міською радою громадських слухань в районах міста щодо перейменування об'єктів топоніміки, то слід зауважити, що, виходячи з приписів Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», врахування пропозиції громадськості є однією з обов'язкових умов при прийнятті рішення з цього приводу.
Отже, розпорядженням Криворізького міського голови від 17.02.2016 року №40-р «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу» з метою врахування громадської думки з даного питання, на виконання вимог закону і організовано проведення громадського обговорення.
При цьому судом встановлено, що в подальшому у зв'язку із ухваленням розпоряджень голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 19.05.2016р. №Р-222/0/3-16 і №Р-223/0/3-16 винесено розпорядження Криворізького міського голови від 10.06.2016р. №111-р, відповідно до якого визнано таким, що втратило чинність, в тому числі, і оскаржуване розпорядження від 17.02.2016 року №40-р., отже, позовні вимоги про його скасування задоволенню не підлягають, так як дане рішення суб'єкта владних повноважень вже є скасованим.
Щодо частини позовних вимог про скасування розпорядження Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації №Р-223/0/3-16 від 19.05.2016р. «Про перейменування топонімів у населених пунктах області» в частині перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 126 додатка 4), суд зазначає наступне.
Відповідно до частини четвертої статті 1 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» питання, пов'язані з приведенням раніше присвоєних об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».
Згідно з частиною дванадцятою статті 5 Закону України «Про географічні назви» перейменування географічних об'єктів, пов'язане з необхідністю приведення назв таких географічних об'єктів у відповідність із вимогами Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», здійснюється у порядку, встановленому Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».
З огляду на вищенаведене, розпорядженням голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 22.02.2016р. №Р-69/0/3-16 «Про робочу групу з питань контролю за станом виконання на території Дніпропетровської області Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» було утворено робочу групу з питань контролю за станом виконання на території Дніпропетровської області Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - робоча група), до складу якої увійшли, у тому числі, начальник відділу з питань внутрішньої політики апарату Криворізької міської ради і виконкому та завідувач кафедри фізичної географії, краєзнавства та туризму Криворізького педагогічного інституту Державного вищого навчального закладу «Криворізький національний університет».
В рамках робочої групи утворено історико-краєзнавчу та інформаційно-аналітичну секцію (Протокол №1), завданнями якої було аналіз існуючих назв об'єктів топоніміки населених пунктів області, виявлення назв об'єктів топоніміки, що містили символіку комуністичного тоталітарного режиму, підготовка пропозицій щодо нових назв зазначених вище об'єктів топоніміки та винесення їх на розгляд робочої групи.
За результатами проведеної роботи членами секції було підготовлено та затверджено перелік об'єктів топоніміки населених пунктів області, які повинні були бути перейменовані розпорядженням голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації.
Що стосується АДРЕСА_1, названої на честь агента ОГПУ і НКВС у Свердловській області Росії, учасника колективізації, придушення опору радянській владі та провокацій проти українського визвольного руху ОСОБА_17, то члени секції запропонували перейменувати її на АДРЕСА_1 на честь генерал-лейтенанта ОСОБА_15, який в роки Другої світової війни брав участь в бойових діях в ході Нікопольсько-Криворізької наступальної операції, форсував річку Інгулець та брав участь у вигнанні нацистських окупантів з міста Кривий Ріг.
Дана позиція викладена в історичній довідці доктора історичних наук, професора, декана історичного факультету Дніпропетровського національного університету ім. Олеся Гончара С.І.Світленка.
Наведене спростовує твердження позивача про те, що перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 відбулося всупереч Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», бо наявні відомості щодо особи Генерала ОСОБА_13 свідчать про те, що він був командиром 32 армійського корпусу, не визнавши новий уряд України підняв заколот (в хорошому сенсі), з 1995 року живе в Москві, оскільки фактично АДРЕСА_1 була перейменована на АДРЕСА_1, а не АДРЕСА_1.
Щодо пояснень позивача, наданих у судовому засіданні, з посиланням на лист Українського інституту національної пам'яті від 23.09.2016р. за №01/2376, наданий у відповідь на запит ОСОБА_1 вх.№1908ел. від 21.09.2016р., відносно того, що при перейменуванні існуючих об'єктів топоніміки населених пунктів або найменуванні новостворених об'єктів топоніміки населених пунктів таким об'єктам не може бути присвоєно і ім'я радянського військового діяча генерала ОСОБА_15 (1901-1982) - особи, яка обіймала керівну посаду у вищих органах влади та управління СРСР (у 1947-1952р.р. - заступник начальника Управління МВС СРСР), а також відносно того, що «перейменування» «АДРЕСА_1» у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області на «АДРЕСА_1» з точки зору Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та заборону пропаганди їхньої символіки» та словникового визначення терміну «перейменування» є не перейменуванням, а наданням вже існуючій назві нового змісту, суд зазначає таке.
Частиною 6 статті 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» визначено перелік імен (псевдонімів) фізичних осіб та назв, які заборонено присвоювати об'єктам топоніміки при присвоєнні цим об'єктам нових назв. Цей перелік включає: імена або псевдоніми осіб, які обіймали керівні посади у комуністичній партії (посаду секретаря районного комітету і вище), вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік, працювали у радянських органах державної безпеки, назви СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних радянських республік та похідні від них, а також назви, пов'язані з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті.
При цьому згідно з листом КЗК «Дніпропетровський національний історичний музей імені Д.І.Яворницького ДОР» від 21.10.2016р. №491, який міститься в матеріалах справи, генерал-лейтенант ОСОБА_15 у повоєнні роки обіймав посаду саме заступника начальника управління ВНЗ (вищих навчальних закладів) стрілецьких військ Міністерства збройних сил Радянського Союзу (у травні 1952р. вийшов у запас), а не посаду заступника начальника Управління МВС СРСР, як вказано у відповіді на запит позивача, наданій листом Українського інституту національної пам'яті від 23.09.2016р. за №01/2376.
Доказів зворотного позивачем не надано.
Водночас ПІБ генерала ОСОБА_15 (1901-1982) відсутнє у Списку осіб, які підпадають під закон про декомунізацію, що створений співробітниками Українського інституту національної пам'яті та розміщений на його офіційному веб-сайті для зручності місцевих громад, які обирають нові імена комуністичним вулицям згідно Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» та містить ПІБ історичних діячів, чия діяльність підпадає під дію законів про декомунізацію (список прізвищ осіб, які обіймали керівні посади в комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР, інших союзних або автономних радянських республік; названі співробітники ЧК-ГПУ-НКВД-КГБ, а також діячі комуністичної партії, Жовтневого перевороту 1917 року; також під декомунізацію потрапляють ті, хто встановлював радянську владу в Україні, переслідував учасників боротьби за незалежність України у XX столітті).
Таким чином, перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 не суперечить Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», а також рекомендаціям Українського інституту національної пам'яті, тим більше, що у даному випадку мова йде не про зміну етимології існуючої назви, а про зміну назви на честь іншої особи.
З метою врахування думки громади міста Кривого Рогу щодо нових назв об'єктів топоніміки пропозиції секції погоджувалися з виконавчим комітетом Криворізької міської ради, зокрема, до облдержадміністрації було направлено лист №3/30-1329 від 10.05.2016р. з пропозиціями міського організаційного комітету щодо нових назв топонімів міста, які у переважній своїй більшості збігалися з пропозиціями секції та робочої групи, у тому числі, по АДРЕСА_1.
У процесі підготовки розпорядження голови облдержадміністрації №223/0/3-16 від 19.05.2016р. «Про перейменування топонімів у населених пунктах області» до управління організаційної роботи апарату облдержадміністрації не надходило листів з пропозиціями від жителів міста Кривого Рогу щодо перейменування АДРЕСА_1.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» голови місцевих державних адміністрацій видають розпорядження одноособово і несуть за них відповідальність згідно із законодавством.
Також слід зазначити, що розпорядження голови облдержадміністрації №223/0/3-16 від 19.05.2016р. «Про перейменування топонімів у населених пунктах області» було видано у межах строків, встановлених абз.4 п.6 ст.7 Закону №317-VIII, тобто до 21.05.2016р.
Виходячи з вищенаведеного, голова облдержадміністрації при прийнятті спірного розпорядження діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України «Про місцеві державні адміністрації» та «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надані.
За наведених обставин, позовні вимоги щодо визнання протиправними дій голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації Резніченка Валентина Михайловича щодо перейменування у АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 та скасування розпорядження Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації №Р-223/0/3-16 від 19.05.2016р. «Про перейменування топонімів у населених пунктах області» в частині перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 126 додатка 4)задоволенню не підлягають.
Також задоволенню не підлягають позовні вимоги щодо визнання протиправними дій Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича; Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області; Виконавчого комітету Жовтневої районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області; Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області; Криворізької міської ради Дніпропетровської області; Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо перейменування у АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1, оскільки, як встановлено судом, перейменування об'єктів топоніміки м. Кривого Рогу, які підпадають під дію закону про декомунізацію, було здійснено саме шляхом прийняття головою Дніпропетровської обласної державної адміністрації розпорядження від 19 травня 2016 року №Р-223/0/3-16 «Про перейменування топонімів у населених пунктах області», а всі вище перелічені суб'єкти владних повноважень перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 не здійснювали та відповідного рішення не приймали.
Суд також не знаходить підстав для задоволення позовних вимог в частині щодо скасування рішення Криворізької міської ради №634 від 22.06.2016р. «Про внесення змін до рішення міської ради від 24.12.2008р. №2920 «Про впорядкування назв мікрорайонів, майданів, площ, проспектів, бульварів, вулиць, провулків міста» в частині перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 98 додатка), оскільки зазначені позивачем доводи про протиправність цього рішення через прийняття його на підставі протиправних оскаржуваних в рамках цієї справи розпорядження міського голови, протоколів, листа та розпорядження голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи.
Зважаючи на вищевикладене, задоволенню не підлягають і позовні вимоги про зобов'язання Дніпропетровської обласної державної адміністрації у тримісячний строк, який обчислюється з дня набрання судовим рішенням у цій справі законної сили, в установленому порядку провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування у АДРЕСА_1, з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам'яті з цього приводу, тим більше, що такі вимоги не ґрунтуються на нормах чинного законодавства.
Так, ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Положеннями ст.75 Конституції України встановлено, що єдиним органом законодавчої влади в Україні є парламент - Верховна Рада України, яка, реалізуючи свої повноваження, визначені ст.85 Конституції України щодо здійснення законодавчої влади, приймає закони, постанови та інші правові акти.
При наданні офіційного тлумачення ст.75 Конституції України на це звертав увагу і Конституційний Суд України в Рішенні від 17.10.2002 р. №17-рп/2002, в якому зазначив, що «Верховна Рада України визначена в статті 75 Конституції України парламентом - єдиним органом законодавчої влади в Україні. Як орган державної влади Верховна Рада України є колегіальним органом, який складають чотириста п'ятдесят народних депутатів України. Повноваження Верховної Ради України реалізуються спільною діяльністю народних депутатів України на засіданнях Верховної Ради України під час її сесій. Визначення Верховної Ради України єдиним органом законодавчої влади означає, що жоден інший орган державної влади не уповноважений приймати закони. Верховна Рада України здійснює законодавчу владу самостійно, без участі інших органів» (підпункт З пункту 2 мотивувальної частини Рішення).
Відповідно до п.29 ч.1 ст.85 Конституції України виключно Верховна Рада України наділена повноваженнями щодо найменування і перейменування населених пунктів і районів.
Згідно з п.7 ст.7 Прикінцеві та перехідні положення Закону №317-VIII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку доручено провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування населених пунктів, районів та областей, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму. Верховна Рада України у тримісячний строк, який обчислюється з дня закінчення строку, визначеного пунктом 7 цієї статті Закону, приймає рішення про перейменування населених пунктів та районів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, з урахуванням пропозицій, поданих Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті. У разі якщо протягом строку, встановленого п. 7 цієї статті Закону, пропозиції щодо перейменування населених пунктів та районів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, не були подані до Верховної Ради України, відповідне рішення про перейменування таких населених пунктів та районів приймається Верховною Радою України на підставі рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.
Відповідно до ч.6 ст.7 Прикінцеві та перехідні положення Закону №317-VIII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости, інші об'єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об'єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режим.
З аналізу вищенаведених законодавчих норм слідує, що перейменування вулиць у містах не належить до конституційних повноважень парламенту, а віднесено до повноважень саме Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських, районних державних адміністрацій, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування.
Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню повністю.
Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору згідно з п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», судові витрати ним понесені не були, отже, не відшкодовуються.
Керуючись ст. ст. 122, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича, Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Жовтневої районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізької міської ради Дніпропетровської області, голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації Резніченка Валентина Михайловича, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів: Український інститут національної пам'яті, Верховна Рада України про визнання протиправними дій, скасування рішень, визнання недійсними протоколів та листа та зобов'язання вчинити певні дії - відмовити повністю.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. 186 цього Кодексу до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя О.М. Турова