Справа № 808/3063/16
Суддя: Лазаренко Максим Сергійович
Дата ухвалення: 2016-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2016 року 15 год 45 хв.Справа № 808/3063/16 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лазаренка М.С., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Приватного підприємства «Наукове промислово - комерційне об'єднання «ТАТА» до Запорізької митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Наукове промислово - комерційне об'єднання «ТАТА» (далі іменується - позивач) звернулось із адміністративним позовом до Запорізької митниці ДФС (далі іменується - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Запорізької митниці ДФС про визначення коду товару від 26 вересня 2016 року № КТ-107-2016.

В обґрунтування позову посилається на те, що відповідач, не зважаючи на експертний висновок ДФС України № 144 від 23.09.2016, яким підтверджено, що зразок досліджуємого феросплаву є феросиліцієм МФС-10, виніс рішення про визначення коду товару від 26.09.2016 № КТ-107-2016 змінюючи код товару за УКТЗЕД з перерахуванням документів якими він керувався під час винесення рішення. Зміна коду товару стала підставою для видання відповідачем Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 112050000/2016/00403. Позивач вважає, що рішення про визначення коду товару від 26.09.2016р. № КТ-107-2016 протирічить чинному законодавству, а тому є незаконним. Враховуючи викладене, просить позовні вимоги задовольнити.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, на позовних вимогах наполягає.

У судове засідання з'явився представник відповідача Терехова Ю.О. Матеріали справи містять письмові заперечення від 07.11.2016 вих. №2131/92/08-70-10, в яких, зокрема, зазначено про те, що рішення про визначення коду товару прийнято на підставі результатів зразків товару, проедених Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС. Вказує, що у висновку СЛЕД ДФС зазначено повний хімічний склад зразків товару «Феросицилій МФС-10», необхідний для визначення коду товару. Також, відповідач зауважує, що при прийнятті рішення про класифікацію феросплавів на аналогічний товар, зазначено, що товар «Феросицилій низькокремнистий марки МФС-10» не може класифікуватись у товарній підкатегорії згідно УКТЗЕД. Враховуючи викладене, відповідач вважає оскаржуване рішення обгрунтованим та просить суд відмовити у задоволенні позову.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Оскільки у судове засідання прибули не всі особи, які беруть участь у справі, суд визнав за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі доказами.

Враховуючи вимоги частини першої статті 41 КАС України, відповідно до якої у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно з частиною першою статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з'ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з'ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

29.08.2016 позивачем, на виконання контракту № 12 від 05.08.2015 з FIRMA YANDLOWA «POL-EKO» (Польща) до Запорізької митниці ДФС було заявлено митну декларацію № 112050000/2016/015542 від 29.08.2016 на відвантаження феросиліцію низькокремністого МФС-10 у кількості 68.55т. придбаного у ПАТ Запорізький абразивний комбінат, який є виробником даного товару з сертифікатами якості даного підприємства № 35 від 28.07.2016 та № 84 від 25.08.2016, відповідно видаткових накладних.

В графі 31 митної декларації позивач зазначив хімічний склад феросиліцію низькокремністого МФС-10 з посиланнями на ТУ У 3.02.-7-97 та сертифікати якості Запорізького абразивного комбінату, а в графі 33 - визначив код товару за УКТЗЕД .

До митного оформлення також додано залізничну накладну УМВС від 29.08.2016 № 47334735; сертифікати якості від 28.07.2016 №35 та від 25.08.2016 № 84; рахунок-фактура від 18.08.2016 № 28; пакувальний лист від 25.08.2016 № 25, контракт від 05.08.2016 № 12, спеціфікація від 18.08.2016 № 3.

29.08.2016 відповідач згідно повідомлення № 238504 та з посиланнями на п.п.2 ч.1 ст.266, ч.2 ст.249 та ст.356 Митного кодексу України запропонував декларанту пред'явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і оформлення і узяв зразки проб товару для експертного дослідження з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

23.09.2016 був складений висновок СЛЕД ДФС № 144, яким було визначено, що хімічний склад шматків не суперечить вимогам до марки феросиліцію ФС10 згідно таблиці ДСТУ 4127 2002 і за встановленими показниками (фізичними властивостями, хімічним складом), надана на дослідження проба (зразок) може бути віднесена до феросплаву у розумінні примітки 1 (с) до групи 72 пояснень до УКТЗЕД.

26.09.2016 відповідачем винесено рішення про визначення коду товару від 26.09.2016р. № КТ- 107-2016, яким замість визначеного в митній декларації позивача коду товару за УКТЗЕД , Запорізька митниця визначає код товару за УКТЗЕД .

Зміна коду товару стала підставою для видання Запорізькою митницею Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 112050000/2016/00403.

Не погодившись із рішенням Запорізької митниці ДФС про визначення коду товару від 26 вересня 2016 року № КТ-107-2016, позивач оскаржив його до суду.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступних висновків.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів, регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, який набув чинності з 01.06.2012.

Як передбачено пунктом 24 частини 1 статті 4 Митного кодексу України, митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Відповідно до статті 67 Митного кодексу України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД (частина 1 статті 69 Митного кодексу України).

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД (частина 2 статті 69 Митного кодексу України).

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина 4 статті 69 Митного кодексу України).

Відповідно до частини 7 статті 69 Митного кодексу України, рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (частина 8 статті 69 Митного кодексу України).

За приписами статті 69 Митного кодексу України, відповідач наділений повноваженнями на здійснення контролю правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Згідно з пунктом 3 Розділу І «Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України», затвердженого 30.05.2012 наказом Міністерства фінансів України №650, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397 (надалі - «Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України»), контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Як передбачено пунктом 4 Розділу ІІІ «Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України», контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС.

Відповідно до пункту 5 Розділу ІІІ «Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України» у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

Відповідно до пункту 2 Розділу III «Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, посадові особи ПМО (підрозділу митного оформлення) чи митного поста, ВМП (відділу митних платежів) здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведенню формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684 затверджено Порядок здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю (далі - Порядок здійснення аналізу та оцінки ризиків).

Порядок здійснення аналізу та оцінки ризиків розроблено з метою забезпечення вибірковості митного контролю шляхом застосування системи управління ризиками, поліпшення ефективності роботи Державної фіскальної служби України під час митного контролю та митного оформлення за рахунок застосування методів управління ризиками, у тому числі аналізу ризиків із використанням інформаційних технологій.

Даний Порядок встановлює єдиний підхід до здійснення органами ДФС (їх структурними підрозділами) аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю.

Відповідно до абзацу 2 пункту 3 Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, автоматизована система аналізу та управління ризиками (далі - АСАУР) - сукупність програмно-інформаційних комплексів, які забезпечують функціонування системи управління ризиками (далі - СУР) під час митного контролю та оформлення товарів і транспортних засобів.

Згідно з Розділом VII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків за результатами оцінки ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, у тому числі за результатами контролю із застосуванням СУР, що здійснюється відповідно до статті 337 Митного кодексу України, митниці (митні пости) ДФС обирають форми та обсяги митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 10 розділу І цього Порядку інструментів з управління ризиками (далі - Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР).

При застосуванні АСМО або іншого ПІК ДФС для митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР формується за допомогою інформаційних технологій, за результатами автоматизованого контролю із застосуванням СУР, а також доповнюється/коригується митницею (митним постом) ДФС за результатами проведення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до документальних профілів ризику, орієнтувань, переліків індикаторів ризику, методичних рекомендацій, у тому числі за результатами аналізу поданих для митного контролю документів (їх копій), відомостей, результатів застосування технічних засобів митного контролю, а також на підставі вимог нормативно - правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів.

У пункті 2 «Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності», затвердженого 21.05.2012 постановою Кабінету Міністрів України №428 (надалі - «Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності»), зазначено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

Як зазначено у пункті 3 «Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності», УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Згідно з Розділом ХV (група 72) Примітки 1 (с) Закону України «Про Митний тариф України» (у редакції чинній на час митного оформлення) «феросплави» - сплави у формі чушок, болванок, кусків або інших первинних форм, одержані внаслідок безперервного лиття, а також у гранулах чи порошках, агломерованих або неагломерованих, що використовуються як добавки у виробництві інших сплавів або як розкислювачі, десульфуранти чи для аналогічних цілей у чорній металургії і, як правило, не придатні для кування, з масовою часткою заліза 4 % або більше та масовою часткою одного чи кількох елементів у таких пропорціях: хрому понад 10 %; марганцю понад 30 %; фосфору понад 3 %; кремнію понад 8 %; з масовою часткою інших елементів у цілому, за винятком вуглецю, понад 10 %, при цьому вміст міді не повинен перевищувати 10 %.

Також, до основних різновидів феросплавів відносяться такі: феромарганець, феросиліцій, феросилікомарганець, ферохром, феросилікохром, феронікель, феромолібден, феровольфрам і феросиліковольфрам, феротитан і феросилікотитан, ферованадій, фероніобій, феросилікомагній і феросилікокальцій.

Примітка 2 до товарних підпозицій групи 72 Розділу ХV Закону України «Про Митний тариф України» визначає, що під час класифікації феросплавів у товарній позиції 7202 слід додержуватися такого правила: феросплав розглядається як бінарний сплав і включається до відповідної підкатегорії (коли вона існує), якщо тільки вміст за масою одного з легуючих елементів сплаву перевищує мінімальний вміст за масою, зазначений у примітці 1 (c) до цієї групи; аналогічно він вважається відповідно потрійним або четвертним, якщо вміст за масою двох або трьох легованих елементів сплаву більше ніж мінімальний вміст за масою, зазначений у згаданій вище примітці. У разі застосування цього правила до «інших елементів», зазначених у примітці 1(c), вміст за масою кожного елемента повинен перевищувати 10 %.

Аналогічні норми містяться і в Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Додаткові пояснення до товарних категорій 022990 визначають, що феросиліцій має блискучий сірий злам і відзначається крихкістю. Постачаються різні види феросиліцію, які містять за масою від 10 до майже 96% кремнію з низьким вмістом вуглецю (0,1 - 0,2%).

Отже, головними ознаками віднесення феросплаву до такого виду як феросиліцій є високий вміст кремнію та низький вміст вуглецю.

Згідно висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС №144 від 23.09.2016 року, визначений за результатами досліджень хімічний склад у зразках кремній Si: -10,4+/-0,2%, вуглецю С складає: 0,413+/-0,027%. При цьому у висновку зазначено, що за встановленими показниками (зовнішнім виглядом, фізичними властивостями, хімічним складом) надана на дослідження проба (зразок) товару може бути віднесена до феросплаву у розумінні примітки 1(с) до групи 72 пояснень УКТЕЗД.

Також, у листі від 15.11.2016 за вих. № 3/2734 ПАТ «Запорізький абразивний комбінат» зазначає, що відвантажений товар «…є бінарним сплавом основних за величиною масової долі компонентів: заліза (75-88%) та кремнію (8-12,5%). Додаткові примесі, що входять до складу сплаву, такі як вуглець, хром, марганець, фосфор та сірка згідно ТУ 3.02-7-97 Феросиліцій низько кремнієвий не визначаються, т.я. низька масова доля їх не є визначальною для складу феросиліцію…».

Отже, суд зазначає, що не вміст вуглецю, а високий вміст кремнію є визначальним під час класифікації товару як феросиліцію серед різновидів феросплавів.

Оскільки основним елементом, за яким феросплави відносяться до товарної позиції «феросиліцій» є саме кремній, а у заявленому товарі його вміст складає більше 10%, він відповідає марці МФС-10, тому, вміст вуглецю не може бути безумовною та єдиною підставою для того, щоб цей товар не відносити до категорії феросиліцій.

Крім того, в Додаткових поясненнях до товарної категорії 7202 99 80 визначено, що ця товарна категорія включає феросилікокальцій, феромарганотитан, феросиліконікель, феросилікоалюмінокальцій, фероалюміній, феросилікоалюміній і феросилікомарганоалюміній, що виключає віднесення феросиліцію до товарної категорії 7202 99 80.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає висновок Запорізької митниці викладений врішенні від 26.09.2016 про зміну коду товару з на з присвоєнням товару назви: «Феросиліцій з комерційною назвою «Феросиліцій МФС-10» не відповідає вимогам Закону України «Про митний тариф» та Наказу ДФС України «Про затвердження пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності».

Частиною третьою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідачем неправомірно прийнято рішення про визначення коду товару від 26 вересня 2016 року № КТ-107-2016, а відтак його слід визнати протиправним та скасувати.

Відповідно до частини першої статті 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Враховуючи вищезазначене, та керуючись статтями 2, 4, 7 - 12, 14, 86, 158 - 163 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Приватного підприємства «Наукове промислово - комерційне об'єднання «ТАТА» до Запорізької митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Запорізької митниці ДФС про визначення коду товару від 26 вересня 2016 року № КТ-107-2016.

Присудити на користь Приватного підприємства «Наукове промислово - комерційне об'єднання «ТАТА» () 1378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн. 00 коп. судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС ().

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя М.С. Лазаренко