Справа № 686/16184/16-а
Суддя: Мороз В. О.
Дата ухвалення: 2016-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2016 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області у складі

головуючого судді Мороз В.О.,

за участю секретаря Козельської Г.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Хмельницькому справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

встановив:

Позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом, який мотивований тим, що він подав в Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Декларацію про готовність до експлуатації обєкта, а саме: гаража, що знаходиться в м. Хмельницькому, по вул. С. Бандери, 63А, гаражний кооператив «Фрагмент». Однак, 16.06.2016 року позивач звернувся до Управління ДАБІ у Хмельницькій обл. із заявою про залишення поданої ним Декларації без розгляду. А 17.06.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Хмельницькій області було складено ОСОБА_3 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та Протокол про адміністративне правопорушення. Згідно акта проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. У ході перевірки достовірності даних, наведених у поданій відповідачу для реєстрації Декларації, виявлені порушення, а згідно припису відповідачем винесено вимогу усунути виявлені порушення до 17 липня 2016 року. 21.06.2016 р. позивач отримав від Управління ДАБІ у Хмельницькій області поштою лист та Декларацію, згідно якого розглянувши заяву вбачається, що декларація, подана 09.06.2016 року залишена без розгляду.

Проте, 30.06.2016 р. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 950 грн. Позивач вказує, що отримав дану постанову 21.07.2016 року та вважає її незаконною, протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки позивач не був присутній під час здійснення перевірки.

Окрім того, позивач просить поновити строк звернення до суду за захистом його порушених прав та визнати причини пропуску звернення до суду поважними.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позов підтримав за обставин, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, повідомлявся про дату, місце та час судового засідання у встановленому порядку. Клопотань не надходило.

Заслухавши пояснення представника позивача та дослідивши матеріали адміністративної справи, проаналізувавши чинне законодавство, що регулює дані правовідносини, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, враховуючи встановлені судом наступні факти.

Так, судом встановлено, що 09 червня 2016 р. позивач ОСОБА_2 подав до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Декларацію про готовність до експлуатації обєкта, що підтверджується копією опису документів, що додаються до заяви щодо реєстрації декларації про готовність обєкта до експлуатації.

Як вбачається із копії заяви від 16.06.2016 року позивач звернувся до Управління ДАБІ у Хмельницькій області про залишення поданої ним Декларації без розгляду.

Проте, 17 червня 2016 р. головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_3 було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, із якого вбачається, що проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, і під час перевірки достовірності даних, наведених у поданій декларації, виявлені порушення та винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Згідно даного припису винесено вимогу усунути виявлені порушення до 17 липня 2016 року.

17.06.2016 року, також, було складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 30 червня 2016 року об 11 год. 00 хв.

Як вбачається із копії супровідного листа від 21.06.2016 року вих. № 1022-3/1865-16 Управління ДАБІ у Хмельницькій області відповідно до заяви ОСОБА_2 залишило декларацію про готовність до експлуатації обєкта, подану 09.06.2016 року без розгляду та повернуло копію вказаної декларації.

Проте, 30 червня 2016 р. головним інспектором Управління Державної архітектури будівельної інспекції у Хмельницькій області винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 116 від 30.06.2016 р., відповідно до якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 950 грн.

Так, відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, згідно ст. 62 Конституції України.

Згідно зі ст. ст. 69, 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Норми ст. 7 КУпАП вказують на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

По своєму призначенню адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд виходить з того, що при вирішені питання про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення адміністративний протокол розглядається як доказ у сукупності з іншими доказами (поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, свідків, висновками експерта, речовими докази, фотоматеріали, т. і.).

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 256 КУпАП в протоколі про притягнення про адміністративне правопорушення наряду з іншими відомостями зазначаються пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протокол має бути підписаний такою особою, у разі відмови від підписання протоколу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання та такій особі при складенні протоколу роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановив наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експ речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису. використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, та іншими документами.

Згідно ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, орган (посадова особа), яка винесла постанову зобовязана повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити наявні в справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого - прийняти мотивоване, законне рішення.

Відповідно до постанови про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності від 30.06.2016 року, вбачається, що вона винесена за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення та акту позапланової перевірки від 17.06.2016 року. В даній постанові вказано, що участь в розгляді справи приймав представник ОСОБА_2 за довіреністю ОСОБА_4, який від підпису та отримання примірника постанови відмовився, а тому копія постанови була надіслана ОСОБА_2 рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

Крім того, в протоколі вказано, що під час складання протоколу була присутня довірена особа замовника будівництва ОСОБА_5, а в графі «підпис особи, яка притягується до адміністративної відповідальності» лише зазначено прізвище представника - ОСОБА_5

Проте, відповідач не надав суду доказів, про виконання ним при складанні даного протоколу вимог ст. 256 КУпАП. Докази про виклик ОСОБА_2 для підписання протоколу, відібрання від нього пояснень при його складанні, роз'яснення йому прав і обов'язків, передбачених ст. 268 КУпАП, на виконання вимог ч. ч. 1, 2, 4 ст. 256 КУпАП відповідачем суду не надано.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок № 553), позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Згідно ч. 1 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, що належать до 1-3 категорій складності, та обєктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельної контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність обєкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Відповідно до ч. 5 ст.39 Закону датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Частиною 6 ст. 39 Закону передбачено, що орган державного архітектурно-будівельно контролю повертає декларацію про готовність обєкта до експлуатації замовникові, яке декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обгрунтуванням причин у строк, передбачений для її реєстрації.

Пунктами 19, 20 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єкт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011 року, передбачено, що у разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державне архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків, що спричинили повернення декларації, замовник (уповноважена ним особа) може повторно звернутися до органу державного архітектурно-будівельного контролю для реєстрації декларації.

Отже, повертаючи замовнику декларацію, орган державного архітектурно-будівельного контролю не реєструє її, тобто, така декларація вважається неподаною та не породжує для замовника будь-яких правових наслідків.

Тобто, з матеріалів справи вбачається, що за результатами поданої позивачем 16 червня 2016 року заяви про залишення декларації без розгляду, Управління ДАБІ в Хмельницькій області 21 червня 2016 р. повідомило про залишення декларації без розгляду, тобто остання вважається не поданою, проте, 30 червня 2016 р., після повернення позивачу незареєстрованої декларації було винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності та накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 116 від 30.06.2016 р.

Оскільки, декларація не зареєстрована Управлінням ДАБІ в Хмельницькій області та повернута позивачу, є безпідставним проведення перевірки достовірності наведених у ній даних та винесення постанови про притягнення до адміністративної відповідальності позивача та накладення на нього штрафу.

Як вбачається із Постанови Верховного Суду України від 02.06.2015 року по справі № 816/6496/13-а, поняття «подання декларації» як складова підстава для відповідальності за повноту та достовірні зазначених в ній даних включає і реєстрацію (прийняття) Інспекцією цієї декларації. У разі використання Інспекцією свого права на відмову у реєстрації декларації та повернення для виправлення виявлених недоліків, така декларація не може вважатися поданою та бути підставою для притягнення до відповідальності, передбаченої Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» за порушення норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Дана правова позиція також викладена в постанові Вищого адміністративного суду України від 16.06.2015 року по справі № К/800/5801/15.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Однак, в порушення вимог ст. 71 КАС України, будь-яких доказів на спростування тверджень позивача, відповідачем суду не надано.

У відповідності до ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом 10 днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Як вбачається із позовної заяви, оскаржувану постанову позивач отримав 21.07.2016 року, що підтверджується копією конверту та копією роздруківки з офіційного сайту УДППЗ «Укрпошта», а ОСОБА_4, який під час розгляду справи про притягнення позивача ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності приймав участь, не був уповноважений ОСОБА_2 на вчинення даних дій та не повідомив ОСОБА_2 про винесення постанови.

Після отримання вказаної постанови, позивач 28.07.2016 року звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом щодо скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, однак ухвалою суду від 01.08.2016 року вказаний позов у звязку із непідсудністю було повернуто позивачу, про що позивач дізнався лише 09.08.2016 року, коли отримав копію ухвали суду та 10.08.2016 року звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.

У зв'язку з чим, суд вважає необхідним поновити ОСОБА_2 строк на оскарження вказаної постанови.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області № 116 від 30.06.2016 року про притягнення до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 5 950 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не відповідає фактичним обставинам справи, є такою, що винесена із порушенням вимог чинного законодавства, а тому, підлягає визнанню протиправною та скасуванню, а позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що подаючи позовну заяву до суду, позивач сплатив судовий збір на загальну суму 551,20 грн. Відповідно до ст. 94 КАС України у зв'язку з повним задоволенням судом позовних вимог, судові витрати підлягають стягненню з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь позивача у розмірі 551,20 грн.

На підставі наведеного та керуючись ст. 6-12, 71, 86, 94, 98, 99, 128, 160-163, 167, 184-186 КАС України, ст. ст. 7, 96, 245, 251-252, 254, 256, 280, 288, 289 КУпАП, ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд -

постановив:

Адміністративний позов задовольнити.

Поновити ОСОБА_2 строк на звернення до суду із адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області № 116 від 30.06.2016 р. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 11 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 5 950 грн.

Стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_2 551, 20 грн. судового збору.

Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом 10 днів з дня її проголошення. У разі складення постанови в повному обсязі відповідно до ч. 3 ст. 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя