Справа № 826/19358/16
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2016-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 грудня 2016 року м. Київ № 826/19358/16

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., ознайомившись з позовною заявою

за позовом ОСОБА_1
до Головного управління Національної поліції в Київській області
про поновлення на роботі,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління Національної поліції у Київській області про визнання незаконним звільнення з посади, визнання запису у трудовій книжці недійним, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Частиною 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 2 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави, зокрема, для залишення її без розгляду.

Відповідно до ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строк звернення до суду обчислюється, за загальним правилом, з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач просить визнати незаконним звільнення з посади, поновити на посаді, стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Вказує, що 14.09.2016 його звільнено зі служби в Національній поліції України, відповідно до наказу № 530 о/с від 14.09.2016 за статтею 77, п.1 пп. 6 "у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби".

До матеріалів справи, позивачем долучено заяву про ознайомлення з висновком та матеріалами службового розслідування, проведеного щодо позивача, від 07.11.2016, на зворотному боці якого зазначено, що ОСОБА_1 був ознайомлений з матеріалами та висновком службового розслідування 14.11.2016.

Однак, розписка про ознайомлення з матеріалами службового розслідування та висновком службового розслідування не підтверджує той факт, що про своє звільнення позивач дізнався саме 14.11.2016.

Із адміністративним позовом позивач звернулася до суду 06.12.2016, відповідно до календарного штемпеля Укрпошти та інформацію розміщеної на сайті Украпошти у результаті відслідування дати відправлення поштового конверту. Отже, позивачем пропущено строк звернення до суду встановлений статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду позивач не надав, та поважних причин пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом не наводить.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Зважаючи на викладене, на усунення недоліків позовної заяви у справі позивачу необхідно обґрунтувати причину пропуску строку звернення до суду за захистом порушених прав та інтересів, а також надати докази на підтвердження обґрунтованості пропущення вищезазначеного строку.

Згідно вимог частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

На підставі вищенаведеного, керуючись статями 99, 100, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху .

2.Встановити позивачу строк до 05.12.2016 для усунення недоліків позовної заяви.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч.3 ст. 108 КАСУ.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Я.І. Добрянська