Справа № 826/2306/16
Суддя: Мацедонська В.Е.
Дата ухвалення: 2016-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/2306/16 Головуючий у 1-й інстанції: Огурцов О.П. Суддя-доповідач: Мацедонська В.Е.
У Х В А Л А

Іменем України

06 грудня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Мацедонської В.Е.,

суддів Лічевецького І.О., Мельничука В.П.,

при секретарі Горяіновій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві справу за апеляційною скаргою Київської міської митниці ДФС на постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 12 жовтня 2016 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Індустріальні та дистрибуційні системи» до Київської міської митниці ДФС про визнання протиправними дій, скасування рішення та картки,-

в с т а н о в и в:

Постановою Окружного адміністративного суду м.Києва від 12 жовтня 2016 року адміністративний позов ПрАТ «Індустріальні та дистрибуційні системи» задоволено, визнано протиправними дії Київської міської митниці ДФС з коригування митної вартості товару, декларування якого відбувалось відповідно до вантажної митної декларації №100250002/2015/059513 від 02 жовтня 2015 року, скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №100250002/2015/000104/2 від 02 жовтня 2015 року, прийняте відділом митного оформлення м/п «Західний» Київської міської митниці ДФС.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції з мотивів порушення норм матеріального та процесуального права та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що заявлену декларантом за основним методом митну вартість не може бути визнано, оскільки в наданих декларантом документах відсутні відомості щодо числових значень складових митної вартості.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що між ПрАТ «Індустріальні та дистрибуційні системи» (покупець, Україна) та ТОВ «Айдіес Боржомі Грузія» (продавець, Грузія) було укладено контракт №CT20-001/1501 від 13 січня 2015 року, за умовами якого продавець продає, а покупець купує окремими партіями товари у визначеному асортименті (п.1.1 контракту). Кількість товару визначається при кожному замовленні за угодою сторін (п.1.2 контракту).

Відповідно до п.2.1 контракту ціна на умовах СІР Одеса Західна, при транспортуванні товару в звичайних вагонах чи контейнерах складає: за одну скляну пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,33 л - 0,43 доларів США; за одну скляну пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,5 л - 0,51 доларів США; за одну РЕТ-пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,5 л - 0,40 доларів США; за одну РЕТ-пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,75 л - 0,58 доларів США.

Загальна вартість кожної партії визначається при кожному замовленні (п.2.3 контракту). Продавець має право переглянути будь-яку ціну визначену контрактом (і його додатками) у будь-який час (п.2.5 контракту).

Згідно п.3.1 контракту покупець здійснює повну оплату кожної партії товару протягом 75-ти днів з моменту митної очистки вантажу в Одесі Україна.

Відповідно п.п.5.2, 5.3 контракту поставка товару по даному контракту здійснюється на умовах СІР Одеса Західна, згідно із Інкотермс-2010. Поставка здійснюється в залізничних вагонах та/або в контейнерах до ст.Одеса Західна.

За умовами додаткових угод №1 від 02 березня 2015 року та №3 від 12 червня 2015 року до контракту №CT20-001/1501, визначено (змінено) ціну товару при перевезенні у звичайних вагонах або контейнерах та, яка складає: за одну скляну пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,33 л - 0,37 доларів США; за одну скляну пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,5 л - 0,44 доларів США; за одну РЕТ-пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,5 л - 0,34 доларів США; за одну РЕТ-пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,75 л - 0,50 доларів США.

Для митного оформлення товару митним брокером позивача подано до оформлення митну декларацію від 02 жовтня 2015 року №100250002/2015/059513 із визначенням митної вартості товару за першим методом - за ціною контракту, до якої додано наступні документи:

- міжнародну автомобільну накладну (CMR) №0729880 від 25 вересня 2015 року;

- рахунок-фактуру (інвойс) від 23 вересня 2015 року №GE20150278;

- пакувальний лист від 23 вересня 2015 року №б/н;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 02 березня 2015 року №1;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 10 червня 2015 року №2;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 12 червня 2015 року №3;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються від 13 січня 2015 року №CT20-001/1501;

- договір про надання послуг митного брокера №Т822/15 від 25 червня 2015 року;

- інформацію про позитивні результати здійснення санітарно-епідеміологічного контролю товару №2730 від 25 вересня 2015 року;

- інформацію про позитивні результати здійснення радіологічного контролю №2730 від 25 вересня 2015 року;

- сертифікат про походження товару форми СТ-1 від 24 вересня 2015 року №GEO 2015 01/003207;

- копію митної декларації країни відправлення № С2203 від 25 вересня 2015 року.

Митним органом було повідомлено декларанта, що відповідно до ст.53 Митного кодексу України необхідне подання додаткових документів, що підтверджують митну вартість товарів: якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Декларантом позивача для вирішення питання щодо митного оформлення товару до митного органу було подано додаткові документи: IDS-лист на повноваження №LT32-591/1503 від 30 березня 2015 року; поліс від 28 січня 2015 року; лист страхового полісу №LT32-591/1503 від 27 березня 2015 року; прайс-лист від 02 березня 2015 року; видаткові накладні; виписку з бухгалтерських та банківських документів від 22 липня 2015 року; довіреності; експертизу Держзовнішінформ №11/653 від 04 червня 2015 року; платіжні доручення; свіфти; цінову довідку ТПП ОЭ-8/81 від 20 березня 2015 року; калькуляцію від виробника №LT32-589/1503 від 26 березня 2015 року.

За наслідком розгляду поданих декларантом документів митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 02 жовтня 2015 року №100250002/2015/000104/2.

В графі 33 вказаного рішень зазначено обставини прийняття та джерела, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості, зокрема, митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операцій): неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком відповідно до умов, наведених у ст.53 Митного кодексу України); невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 Митного кодексу України; у митного органу наявна інформація щодо числових значень складових митної вартості та інших умов, що могли вплинути на ціну товарів, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості, зокрема: в наданій міжн. товарно-трансп. накладній CMR в графі 14 зазначений номер документа, який також зазначений у наданій експортній декларації країни відправлення, про що не зазначено в перекладі, який наданий до митного оформлення. В графі 14 зазначаються умови оплати, що документально не підтверджено та не встановлено всіх складових митної вартості товару, розрахунок здійснено за первинною контрактною ціною: 0,58 USD * 26520 пл. = 15381,6 USD /19890 л = 0,77 USD/л. Декларанту запропоновано надати основні та додаткові (за наявності) документи відповідно до ст.53 МК України, а саме: якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини. Наданий прайс-лист виданий на умовах СІР Одеса Західна, як зазначено в контракті, що вказує на суб'єктивну спрямованість та свідчить про надання спеціальних цін ПрАТ «Індустріальні та дистрибуційні системи» (суперечить ст.7 ГАТТ), що підтверджується пунктом 1 додаткової угоди до контракту. Декларант не надав всіх основних та додаткових документів для підтвердження митної вартості, про що зазначив в листі. Відповідно до ч.5 ст.55 МК України декларантом проведено консультацію з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості, за наслідком чого обрано резервний метод визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів (МД від 28 червня 2015 року №500040403/2015/2705).

За результатами перевірки митної декларації, на підставі рішення про коригування митної вартості товарів видано картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100250002/2015/00144.

В подальшому позивач звернувся до митного органу з листом від 16 грудня 2015 року №741/4-15у щодо надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, що декларуються, в порядку п.8 ст.55 МК України, до якого додав копії платіжних доручень №39 від 09 жовтня 2015 року та №40 від 13 серпня 2015 року щодо оплати товару; копію виписки з бухгалтерської документації - відомість розрахунків між ПрАТ «Індустріальні та дистрибуційні системи» та IDS BORJOMI GEORGIA LLC; копію розрахунку ціни (калькуляцію); копію митної декларації країни відправлення; копію угоди до Відкритого страхового полісу №1CG/AG 15/026+1 від 04 березня 2015 року.

Листом Київської міської митниці ДФС від 25 грудня 2015 року №7908/10/26-70-25-02-04 позивачу відмовлено у визнанні заявленої митної вартості та скасуванні рішення про коригування митної вартості товарів №100250002/2015/000104/2 від 02 жовтня 2015 року.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що матеріалами справи спростовуються твердження відповідача, що надані позивачем документи до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей про митну вартість та обраний метод її визначення.

Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Митним кодексом України, яким врегульовано відносини, пов'язані із справлянням митних платежів.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно ст.248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії. Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, серед іншого, код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів; спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (ст.257 МК України).

В силу ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

У відповідності до ст.52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Відповідно до ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу. Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

При цьому, згідно ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Таким чином, лише у випадку, якщо документи, що надані при митному оформленні товару, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні підстави для надання додаткових документів на вимогу митного органу.

Митний орган має право відійти від визначених законодавчих обмежень, що пов'язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі недоліки не дозволяють митному органу повноцінно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару. При цьому, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості, здійсненої декларантом.

З матеріалів справи вбачається, що під час подання митної декларації від 02 жовтня 2015 року №100250002/2015/059513 позивачем до митного органу було подано відповідні документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України, однак митним органом запропоновано декларанту надати додаткові документи для підтвердження митної вартості товарів, що було виконано позивачем.

Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів (ч.1 ст.55 МК України).

Відповідно до ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Отже, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості товарів. Однак, дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов'язок послідовного вибору методів визначення митної вартості товарів.

З рішення про коригування митної вартості товарів від 02 жовтня 2015 року №100250002/2015/000104/2 вбачається, що відповідач не погодився із застосуванням обраного позивачем методу визначення митної вартості за ціною договору у зв'язку з тим, що не підтверджено та не встановлено всіх складових митної вартості товару, запропоновано декларанту подати: страхові документи, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, копію митної декларації країни відправлення, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Разом з тим, відповідно до умов контракту від 13 січня 2015 року №CT20-001/1501 та додаткових угод до нього №1 від 02 березня 2015 року та №3 від 12 червня 2015 року визначено, що ціна товару складає: за одну скляну пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,33 л - 0,37 доларів США; за одну скляну пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,5 л - 0,44 доларів США; за одну РЕТ-пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,5 л - 0,34 доларів США; за одну РЕТ-пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,75 л - 0,50 доларів США. Також умовами контракту передбачено, що постачання товару здійснюється на умовах Інкотермс 2010 СІР Одеса Західна. Повна оплата кожної партії товару здійснюється протягом 75 днів з моменту митного оформлення товару в Одесі.

За умовами СІР (фрахт/перевезення та страхування оплачено до) Інкотермс 2010 обов'язок страхування товару покладається на продавця, таким чином, саме продавець укладає договір страхування та сплачує страхові платежі. Отже, витрати на страхування за умовами поставки СІР Інкотермс 2010 є включеними в ціну товару, що поставляється, а тому у відповідача були відсутні підстави для зобов'язання позивача подати до митного органу страхові документи.

Окрім того, позивачем були надані до Київської митниці ДФС копії страхового полісу №00837 від 28 січня 2015 року (страховий період становить 28 січня 2015 року - 04 березня 2015 року) та угоду від 04 березня 2015 року №/AG 15/026+1, укладену ТОВ «АйДіЕс Боржомі Грузія» (продавцем) із ТОВ «Страхувальна компанія Ай Сі Груп» (страхувальником), на предмет внесення змін до відкритого полісу №00837 зі страхування вантажу, яким продовжено строк дії договору страхування №ICG/AG 15/026 від 28 січня 2015 року та виданого на основі вищевказаного полісу до 04 березня 2016 року.

Відповідно до листа ТОВ «АйДіЕс Боржомі Грузія» від 27 березня 2015 року №LT32-591/1503 продавець засвідчує факт здійснення страхування експортних вантажів під один відкритий поліс на всі стандартні ризики.

З урахуванням умов контракту від 13 січня 2015 року №CT20-001/1501, відповідно до якого повна оплата кожної партії товару здійснюється протягом 75 днів з моменту митного оформлення товару в Одесі, у позивача на момент здійснення митного оформлення імпортованого товару був відсутній обов'язок щодо проведення оплати за поставлений товар.

З наявної в матеріалах справи копії прайс-листа постачальника товару вбачається, що зазначений прайс-лист діє з 02 березня 2015 року та ціни наведені за умовами поставки в Україну на умовах СІР Одеса Західна (Інкотермс 2010) та відповідають цінам зазначеним в додаткових угодах №1 від 02 березня 2015 року та №3 від 12 червня 2015 року до контракту від 13 січня 2015 року №CT20-001/1501.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що прайс-лист виробника товару не має імперативного характеру та не є документом, що підтверджує митну вартість товару, і за наявності його у декларанта може прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації для прийняття рішення щодо правильності визначення митної вартості. Прайс-лист є документом довільної форми, що має додатково-інформаційний характер, а тому відповідач безпідставно посилається на те, що поданий декларантом прайс-лист вказує на суб'єктивну спрямованість та свідчить про надання спеціальних цін позивачу.

Частиною 4 ст.58 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини 10 цієї статті.

Частина 5 ст.58 МК України, встановлює, що ціна, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця.

Наявними в матеріалах справи рахунком-фактурою від 23 вересня 2015 року №GE20150278, пакувальним листом до рахунку-фактури від 23 вересня 2015 року №GE20150278, додатковими угодами №1 від 02 березня 2015 року та №3 від 12 червня 2015 року до контракту від 13 січня 2015 року №CT20-001/1501, прайс-листом, діючим з 02 березня 2015 року, підтверджено, що подані документи містять відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митна вартість товару також підтверджується наявним в матеріалах справи висновком ДП «Держзовнішінформ» від 04 червня 2015 року №11/653, відповідно до якого контрактні ціни для поставки товарів, а саме: за одну скляну пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,5 л - 0,44 доларів США; за одну РЕТ-пляшку мінеральної води «Боржомі» ємністю 0,75 л - 0,50 доларів США на умовах поставки СІР Одеса Західна (згідно Інкотермс 2010) відповідає рівню відпускних цін компанії виробника при поставках в Україну.

Щодо посилання апелянта на існуючий взаємозв'язок між покупцем і продавцем, який вплинув на заявлену декларантом митну вартість, оскільки в митного органу наявна інформація, що рівень митної вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, є більшим, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із ч.4 ст.15 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, для цілей цієї Угоди особи вважаються пов'язаними між собою, тільки якщо: вони є службовцями або директорами підприємств один в одного; вони юридично визнані партнерами по бізнесу; вони є роботодавцем і працівником; будь-яка особа безпосередньо чи опосередковано володіє, контролює або утримує 5 чи більше відсотків випущених акцій, що дають право голосу, або акцій обох з них; один з них безпосередньо або опосередковано контролює іншого; обидва безпосередньо або опосередковано контролюються третьою особою; разом вони безпосередньо або опосередковано контролюють третю особу; вони є членами однієї й тієї самої сім'ї. Особи, які пов'язані одна з одною в бізнесі таким чином, що одна з них є одноосібним агентом, одноосібним дистриб'ютором чи одноосібним концесіонером іншого, як би це не називалося, уважаються пов'язаними для цілей цієї Угоди, якщо вони підпадають під вказані критерії.

Відповідно до ч.ч.12-15 ст.58 МК України той факт, що продавець і покупець пов'язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів. За наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце. У разі відсутності обґрунтувань з боку органу доходів і зборів необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів. Декларант має право відповіді та доказу відсутності впливу взаємозв'язку продавця і покупця на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач не заперечує, що ПрАТ «Індустріальні та дистрибуційні системи» та ТОВ «Айдіес Боржомі Грузія» є пов'язаними між собою особами, так як ПрАТ «Індустріальні та дистрибуційні системи» є ексклюзивним дистриб'ютором продукції «Borjomi» на території України.

Водночас, позивач зазначає, що взаємозв'язок ПрАТ «Індустріальні та дистрибуційні системи» та ТОВ «Айдіес Боржомі Грузія» не вплинув на ціну товару, а бізнес-рішення щодо зменшення ціни товару з укладання відповідної угоди було прийнято у зв'язку з непрогнозованим та значним зниженням курсу гривні по відношенню до долару США та з метою збереження ринку збуту.

Крім того, інформація, взята митним органом з раніше поданої позивачем митної декларації із вищою митною вартістю ідентичних товарів, не є належним обґрунтуванням взаємопов'язаності покупця і продавця, яка начебто вплинула на митну вартість товару.

Таким чином, у відповідності до ст.58 МК України позивач визначив митну вартість товару, виходячи з вартості ввезеного товару, яка підлягає сплаті постачальнику, з урахуванням витрат на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та витрат на страхування цих товарів.

В своєму рішенні про коригування митної вартості товарів №100250002/2015/000104/4 від 02 жовтня 2015 року відповідач зазначає, що митна вартість визначена на підставі інформації, яка наявна в органах доходів і зборів (митній декларації від 28 червня 2015 року №500040403/2015/2705).

Разом з тим, наявність у митного органу інформації про те, що товар подібний тому, який задекларований позивачем, раніше розмитнювався за іншою вартістю, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої позивачем митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

У відповідності до ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку, що позивачем для митного оформлення імпортованого товару надано документи, що передбачені ч.2 ст.53 МК України, які ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей та містять дані, що піддаються обчисленню, та підтверджують ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджують митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами ч.ч.4, 5 ст.58 МК України, натомість, відповідач не спростував дійсність поданих до митного оформлення документів, достовірність і об'єктивність зазначених відомостей та не довів наявність підстав для витребування від позивача (декларанта) додаткових документів, а також застосування другорядного методу визначення митної вартості товарів, а тому рішення про коригування митної вартості товарів №100250002/2015/000104/4 від 02 жовтня 2015 року є протиправним та підлягає скасуванню.

На підставі вищевикладеного, приймаючи до уваги, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, постанова прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,-

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 12 жовтня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня її складення в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст ухвали виготовлено 12 грудня 2016 року.

Головуючий суддя В.Е.Мацедонська

Судді І.О.Лічевецький

В.П.Мельничук

Головуючий суддя Мацедонська В.Е.

Судді: Мельничук В.П.

Лічевецький І.О.