Справа № 804/8009/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2016-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

804/8009/16

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

21 листопада 2016 р. справа 804/8009/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бетонярня "Будмайстер" про застосування заходів реагування, -

в с т а н о в и в:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бетонярня "Будмайстер" про застосування заходів реагування.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 105-107 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

За правилами ч.3 ст.106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

У супереч зазначеному, позивачем не надано доказів сплати судового збору за звернення до суду із даним адміністративним позовом.

Разом із позовом Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області звернулося до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування свого клопотання зазначивши, що позивач не має можливості його сплатити у зв’язку з відсутністю фінансування даного виду видатків.

Суд звернувши увагу на підстави заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, дослідивши матеріали позову, зазначає наступне.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані статтею 88 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України “Про судовий збір”, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 5 Закону України “Про судовий збір” визначений перелік осіб, звільнених від сплати судового збору.

З огляду на викладене, позивач не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору та повинен сплачувати судовий збір при зверненні із даним адміністративним позовом.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України “Про судовий збір” відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Посилання Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на відсутність фінансування для сплати судового збору є необґрунтованими, оскільки дана обставина не є встановленою законом підставою для звільнення від сплати судового збору.

Як зазначає у своїх рішеннях Вищий адміністративний суд України, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20.01.2014р., від 15.04.2014р., 29.07.2014р.)

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб’єкт владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність підстав у Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області для відстрочення сплати судового збору за звернення із даним позовом.

Суд звертає увагу, що з 01 вересня 2015 року набрав законної чинності Закон України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору” №484/VIII від 22.05.2015 року, згідно з яким внесено зміни до Закону України “Про судовий збір”, в тому числі щодо ставок судового збору.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України “Про судовий збір”, в редакції, чинній на момент звернення до суду.

З урахуванням внесених змін до Закону України “ Про судовий збір ” за подання суб’єктом владних повноважень адміністративного позову немайнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1 мінімальної заробітної плати.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст.106 КАС України, а тому згідно з ч.1 ст.108 КАС України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.106, ч.1 ст.108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Адміністративний позов позову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бетонярня "Будмайстер" про застосування заходів реагування, – залишити без руху.

Встановити Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом п’яти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали щляхом надання до суду оригіналу платіжного доручення зі сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

Роз’яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.В.Турлакова