Справа № 344/14167/16-а
Суддя: Бородовський С. О.
Дата ухвалення: 2016-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/344/696/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2016 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Бородовського С.О.,

за участі секретаря Прокопів С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Удуд Ірини Леонідівни про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

в позові вказано, що 19/10/2016 р. відповідачем складено постанову за ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в сумі 4250 гривень у зв`язку з тим, що по АДРЕСА_1 самовільно, без відповідних документів дозвільного характеру здійснив будівництво будинку та гаражу. Однак відповідачем не враховано, що будівництво здійснено в 2008 р. на підставі відповідних дозвільних документів, а до відповідальності притягнуто на підставі Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», який набрав чинності 12/03/2011 р., вже після завершення будівництва. Задовго до часу складення постанови будівництво завершено, сплив строк накладення стягнення, правопорушення не є триваючим.

Позивач подав суду заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав.

Відповідач повторно не з`явився в судове засідання.

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" (Заява N 3236/03) вказано: ... сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року). Відповідач належним чином повідомлений судом про час і місце розгляду спору за його участі. Отже він реалізував своє право на безпосередню участь в судовому засіданні. Також у відповідача було достатньо часу для подання суду доказів, доводів та обґрунтувань. Задля реалізації принципу юридичної визначеності спір підлягає розглядові.

Судом встановлено наступні обставини.

19/10/2016 р. відповідачем складено постанову за ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в сумі 4250 гривень у зв`язку з тим, що по АДРЕСА_1 самовільно, без відповідних документів дозвільного характеру здійснив будівництво будинку та гаражу.

В ст. 96 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд у формі накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Здійснення будівельних робіт без відповідного на те дозволу не визначено законом як триваюче правопорушення.

Відповідно до змісту позову будівництво розпочато в 2008 році та завершено до 12/03/2011 року.

Відповідно до прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» він набирає чинності з дня опублікування.

Вказаний закон опубліковано 12.03.2011 р. в газеті «Голос України».

Обставина завершення спірного будівництва до 12.03.2011 р. виключає можливість застосування положень відповідного закону до відносин, що існували та припинились до набрання ним чинності.

Відповідно до п. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В п. 1 ст. 69 КАС України вказано, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі …, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

При цьому доказування не здійснюється на припущеннях, припущення не спростовуються іншими припущеннями.

Відповідно до п. 2 ст. 86 КАС України ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Однак суду не надано доказу надання відповідачем оцінки поясненням позивача про наявність у нього дозвільних документів на час початку будівництва.

Так само відповідачем не спростовано відповідних пояснень і на час вирішення зазначеного спору судом.

Так само відповідно до змісту КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і об'єктивно з'ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо (статті 245, 280 Кодексу). Згідно з Кодексом провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення (пункт 1 статті 247) ; справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито, крім випадків, коли це суперечить інтересам охорони державної таємниці (частина перша статті 249) ; оцінка доказів ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності (стаття 252) тощо. Положення зазначених статей визначають систему процесуальних механізмів, які в сукупності з конституційними нормами унеможливлюють притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла правопорушення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини відповідачем з урахуванням принципу "раціонального сумніву" повинно бути доведено правові підстави для реалізації наданих йому повноважень щодо приятгнення позивача до адміністративної відповідальності.

Відповідно до положень КУпАП та КАС України обов`язок доказування спірних обставин та спростування зазначених позивачем сумнівів покладено на відповідача. Проте суду не надано доказів, що відповідачем було вичерпано можливі засоби доказування.

За вказаних обставин перед судом однозначно не доведено вину позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, вказані ним сумніви не спростовано, не надано доказу того, що було вичерпано можливі засоби доказування і вчинено усі можливі дії, передбачені законодавством для відповідача щодо встановлення фактичних обставин спору.

Також суду не надано доказу того, що відповідачем враховано пояснення та заперечення позивача під час ухвалення оскаржуваної постанови.

Відповідно до ст. 6 Конституції України органи судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Будь-якого доказу на спростування пояснення позивача про те, що будівництво розпочато в 2008 році та завершено до 12/03/2011 року суду не надано.

Положення законодавства щодо презумпції невинуватості у вчиненні правопорушення передбачає обов`язок для відповідача спростувати сумніви щодо вини позивача, які підлягають тлумаченню судом на його користь, відповідно до положення ст. 62 Конституції України та рішення Конституційного суду у справі №1-34/2010 від 22 грудня 2010 року з цього приводу та усталеної практики Європейського суду з прав людини.

Таким чином позов обґрунтовано належними на те правовими підставами.

Відповідно до зазначеного суд, -

У Х В А Л И В :

позов задовольнити;

визнати протиправною та скасувати постанову Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Удуд Ірини Леонідівни від 19/10/2016 р. за ч. 5 ст. 96 КУпАП щодо накладення на ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу в сумі 4250 гривень.

Постанову може бути оскаржено до Львівського апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з моменту проголошення.

Головуючий суддя С.О. Бородовський