Справа № 375/1233/16-а
Суддя: Степанюк А.Г.
Дата ухвалення: 2016-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа 375/1233/16-а
У Х В А Л А

15 грудня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі судді Степанюка А.Г., перевіривши матеріали апеляційної скарги Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області на постанову Рокитнянського районного суду Київської області від 17 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2016 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1.) звернувся до Рокитнянського районного суду Київської області з позовом до Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області (далі - Відповідач, Управління) про:

- визнання протиправною бездіяльності щодо перерахунку Позивачу щорічної одноразової грошової допомоги до 5 травня у розмірі, встановленого ст. 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» за 2016 рік;

- зобов'язання Відповідача здійснити перерахунок, нарахування та виплату ОСОБА_1 щорічну разову грошову допомогу до 5 травня як учаснику бойових дій за 2016 рік відповідно до ст. 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», у розмірі 5 мінімальних пенсій за віком, виходячи із розрахунку мінімальної пенсії за віком, визначеної ч. 1 ст. 28 Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» на момент проведення виплат, з урахуванням раніше виплачених сум.

Постановою Рокитнянського районного суду Київської області від 17.11.2016 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду першої інстанції, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. Крім того, Апелянтом було заявлено клопотання про звільнення від сплати державного мита відповідно до внесених в Законі України «Про внесення змін до ст. 4 Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито» від 22.12.2010 року №2821-VI».

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 187 КАС України.

При поданні апеляційної скарги Апелянтом не було дотримано вимог ч. 6 ст.187 КАС України, а саме до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Положеннями ч. 6 ст. 187 КАС України визначено, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору

Суд вважає за необхідне зазначити, що правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Відповідно до положень ст. ст. 3 та 4 названого Закону судовий збір справляється за подання апеляційних скарг на рішення суду в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

З огляду на те, що предметом позову є визнання протиправними дій суб'єкта владних повноважень та зобов'язання останнього вчинити дії, позовні вимоги є вимогами немайнового характеру.

Зі змісту довідки Вищого адміністративного суду України, складеної за результатами аналізу практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» вбачається, що, перевіряючи правильність сплати позивачем судового збору та визначаючи кількість вимог немайнового характеру, звернених до суду, необхідно враховувати, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов'язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, яка діяла на момент подання позову до суду першої інстанції, ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складала 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Положеннями ч. 1 зазначеної статті передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2016 року приписами Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25.12.2015 року № 928-VIII встановлено мінімальну заробітну плату в розмірі 1378,00 грн.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що відповідно до положень ст. 5 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на постанову Рокитнянського районного суду Київської області від 17.11.2016 року становить 606,32 грн. (1378 х 0,4 х 110%).

Однак, всупереч вимог КАС України, Апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Посилання Відповідача на звільнення останнього від сплати державного мита є безпідставним, оскільки, як було зазначено вище, правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України «Про судовий збір». При цьому судом враховується, що державне мито при зверненні до адміністративного суду не сплачується, що виключає поширення на спірні правовідносини положень Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито». Крім того, зі змісту ст. 5 Закону України «Про судовий збір», яка визначає пільги щодо сплати судового збору, органи праці та соціального захисту населення серед переліку осіб, звільнених від сплати судового збору, відсутні.

Згідно ч. 3 ст. 189 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 Кодексу, застосовуються правила статті 108 Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи, що Апелянтом не додано до апеляційної скарги документ про сплату судового збору, а заявлене клопотання про звільнення від сплати державного мита визнано необґрунтованим, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання Відповідачу строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків надання документу про сплату судового збору або клопотання про зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення.

Керуючись ст.ст. 108, 187, 189, 206 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області про звільнення від сплати державного мита - відмовити.

Апеляційну скаргу Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області на постанову Рокитнянського районного суду Київської області від 17 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати Апелянту строк для усунення недоліків - двадцять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали.

У разі неусунення недоліків у зазначений вище строк апеляційна скарга буде повернута Апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку у відповідності до ст.ст. 211, 212 КАС України.

Суддя А.Г. Степанюк