Справа № 826/22289/15
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2016-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

09 грудня 2016 року письмове провадження № 826/22289/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Арсірія Р.О., суддів: Кузьменка В.А., Огурцова О.П., розглянувши у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи: Обслуговуючий кооператив «Індивідуальних забудовників «Новосел», Публічне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання незаконним та скасування дозволу, скасування декларації

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулись ОСОБА_3 (далі також - ОСОБА_3, позивач-1), ОСОБА_2 (далі також - ОСОБА_2, позивач-2) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві (далі також - департамент ДАБІ у м. Києві, відповідач-1), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі також - ДАБІ України, відповідач-2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Обслуговуючий кооператив «Індивідуальних забудовників «Новосел» (далі також - ОК «ІЗ «Новосел», третя особа-1), в якому просять:

- визнати дозвіл на виконання будівельних робіт № 2393-Пд, виданий Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві 14 березня 2011 року, незаконним та скасувати його (далі також - оскаржуваний дозвіл);

- скасувати реєстрацію декларації про початок виконання підготовчих робіт, надану ОК «ІЗ «Новосел» на проведення будівельних робіт на об'єкті «Житлове будівництво між вулицею Новомостицькою та вулицею Замковецькою у Подільському районі міста Києва» (дозвіл на виконання будівельних робіт від 14 березня 2011 року № 2393-Пд, виданий Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві).

Під час розгляду справи, в судовому засіданні 20 січня 2016 року, суд протокольною ухвалою залучив до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Публічне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд» (далі також - ПАТ «ХК «Київміськбуд», третя особа-2).

В обґрунтування своїх вимог, позивачі вказують на неправомірні дії відповідачів щодо видачі ОК «ІЗ «Новосел» дозволу на виконання будівельних робіт V категорії складності між вулицями Новомостицькою та Замковецькою у Подільському районі міста Києва, без врахування змін до Генерального плану розвитку міста Києва, якими змінено цільове призначення земельної ділянки, а саме переведено її з території багатоповерхової житлової забудови до території малоповерхової житлової забудови.

Крім того позивачі зазначають, що при подальшому проведенні будівельних робіт буде нанесена шкода нерухомому майну, розташованому на суміжних ділянках, що є власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Під час розгляду справи позивачі позовні вимоги підтримали та просили задовольнити їх в повному обсязі.

Відповідачем-2 та третіми особами були надані суду письмові заперечення на позовну заяву, в яких вони просили відмовити в задоволенні позовних вимог з огляду на обставини, наведені в поданих ними документах.

В ході розгляду справи представники відповідача-1, третьої особи-1 та третьої особи-2 заперечували проти позовних вимог та просили відмовити в задоволенні позову.

Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи представник відповідача-1 в судове засідання не прибув, заперечень, заяв чи інших доказів, з яких можливо було б встановити його відношення до позовних вимог не надав.

Відповідно до вимог ч. 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на зазначене, оскільки у судове засідання не з'явився представник відповідача-1 належним чином повідомлений про дату, час та місце його проведення, та враховуючи відсутність необхідності заслухати свідка чи експерта, з урахуванням вимог статті 128 КАС України, суд, дослідивши матеріали справи, перейшов до розгляду справи в подальшому у письмовому провадженні на підставі наявних матеріалів справи.

При цьому судом було розглянуто клопотання представника ОСОБА_2В, про проведення судової будівельно-технічної експертизи. Суд вважав, що для оцінки рішень суб'єкта владних повноважень наявність спеціальних знань не є необхідною, а доводи сторін можливо оцінити відповідно до зібраних по справі доказів.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -ВСТАНОВИВ:

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку № 03-8-00051 від 29 вересня 2009 року, ОК ІЗ «Новосел» є власником земельної ділянки площею 29,3575 га, у межах згідно з планом, на підставі рішення Київської міської ради від 23 вересня 2009 року № 450/1506, яка розташована між вулицею Новомостицькою та вулицею Замковецькою у Подільському районі міста Києва із цільовим призначенням - для житлового будівництва.

Пунктами 1 та 2 Рішення Київської міської ради від 23 квітня 2009 року № 450/1506 «Про передачу земельної ділянки Обслуговуючому кооперативу «Індивідуальних забудовників «Новосел» для житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва» (далі також - рішення КМР № 450/1506), затверджено містобудівне обґрунтування щодо внесення змін до Генерального плану розвитку міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затверджених рішенням Київради від 28 березня 2002 року № 370/1804, стосовно зміни цільового призначення земельної ділянки ОК ІЗ «Новосел» між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва - переведення її з території багатоповерхової житлової забудови до території малоповерхової житлової забудови; внесено зміни до Генерального плану розвитку міста Києва на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київради від 28 березня 2002 року № 370/1804, а саме: територію в межах, визначених містобудівним обґрунтуванням, перевести за функціональним призначення до зони малоповерхової житлової забудови.

Відповідно до наявної в матеріалах справи інформації на земельні ділянки між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва, оформленої листом за підписом начальника відділу землеустрою Подільського району, на замовлення ОК ІЗ «Новосел» земельну ділянку площею 29,3575 га розділено на 3 ділянки, на кожну з яких 25 квітня 2010 року був виданий окремий державний акт на право приватної власності на землю: площею 10,33 га № 03-8-00072 (код ділянки НОМЕР_1), площею 8,99 га № 03-8-00071 (код ділянки 85:227:222), площею 10,04 га № 03-8-00070 (код ділянки 85:227:221).

12 березня 2011 року ОК ІЗ «Новосел» звернувся до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві (далі також - ІДАБК у м. Києві) із заявою про надання дозволу на виконання будівельних робіт з будівництва: Житлове будівництво між вулицею Новомостицькою та вулицею Замковецькою у Подільському районі міста Києва.

До вказаної вище заяви було додано: державний акт на право власності на земельну ділянку № 03-8-00051 від 29 вересня 2009 року; рішення КМР № 450/1506; розпорядження виконавчого органу КМР (КМДА) № 1214 від 23 жовтня 2009 року; проектну документацію на будівництво, розроблену ТОВ «Архітектурне мистецтво» (ліцензія АВ № 406949 від 16 червня 2007 року); лист-погодження проектної документації на будівництво № 3229/0/15-15-11 від 25 березня 2011 року; висновок ДП «Укрдержбудекспертизи» № 485/2010/ЦБ від 02 березня 2011 року; наказ ТОВ «ДК «Базис» № 05-Г від 26 березня 2010 року «Про призначення відповідальним за технічний нагляд ОСОБА_4»; кваліфікаційний сертифікат серії ІТ № 001554 від 29 квітня 2010 року інженера технічного нагляду ОСОБА_5; ліцензію ТОВ «ДК «Базис» серії АВ № 479040, видану ІДАБК у м. Києві; наказ ТОВ «Архітектурне мистецтво» від 29 березня 2010 року № 8/1-Г щодо призначення ОСОБА_6 керівником авторського нагляду; ліцензію ТОВ «Архітектурне мистецтво» серії АВ № 406949 від 15 травня 2008 року; свідоцтво про державну реєстрацію ТОВ «Столичні будтехнології» (підрядник); договір № 01/03-ГПР/11-НЗ генерального підряду житлове будівництво між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва; статут ТОВ «Столичні будтехнології».

З доданої до заяви про надання дозволу на виконання будівельних робіт проектної документації, розробленої ТОВ «Архітектурне мистецтво» та затвердженої наказом ОК «ІЗ «Новосел» № 02-Г від 03 березня 2011 року, вбачається: замовник ОК «ІЗ «Новосел»; площа ділянки - 29, 363 га; площа забудови - 28 628, 00 кв.м.; поверховість - 2,3,4,5,6,7 поверхів; загальна площа - 184 592, 25 кв.м. в тому числі: житлових будинків 147 842, 23 кв.м., вбудованих приміщень - 3 315, 42 кв.м., дитячий заклад на 210 місць - 4 209, 50 кв.м., підземно-наземних паркінгів на 731 маш.м. - 28 817, 00 кв.м., технічних приміщень - 408,10 кв.м.

Державним підприємством «Спеціалізована державна експертна організація - центральна служба української державної будівельної експертизи» (далі також - ДП «Укрдержбудекспертизи») надано позитивний висновок № 485-2010/ЦБ від 02 березня 2011 року, відповідно до якого за результатами розгляду проектних матеріалів і зняття зауважень встановлено, що зазначена проектна документація відповідає нормативам з питань міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення населення, охорони навколишнього природного середовища, енергозбереження та енергоефективності і пожежної безпеки, а також архітектурним вимогам і рекомендується до затвердження в установленому порядку з такими основними показниками, зокрема:

- 1 черга будівництва: площа земельної ділянки 26 300, 00 кв.м., площа забудови 5 181, 80 кв.м. (5;7 поверхів);

- 2 черга будівництва: площа земельної ділянки 73 730, 00 кв.м., площа забудови 11 806, 00 кв.м. (6;7 поверхів);

- 3 черга будівництва: площа земельної ділянки 94 700, 00 кв.м., площа забудови 10 433, 20 кв.м. (2;6 поверхів);

- 4 черга будівництва: площа земельної ділянки 98 900, 00 кв.м., площа забудови 1 207, 20 кв.м. (3 поверхи).

ІДАБК у м. Києві, в свою чергу, видано дозвіл на виконання будівельних робіт від 14 березня 2011 року № 2393-Пд із житлового будівництва між вулицею Новомостицькою та вулицею Замковецькою у Подільському районі міста Києва.

Зазначений дозвіл надано замовнику ОК ІЗ «Новосел» (АДРЕСА_1) та підряднику ТОВ «Столичні будтехнології» (місто Київ, вулиця Малопідвальна, 13-б, ліцензія серії АВ № 409317 від 23 вересня 2008 року), строком дії до 31 грудня 2017 року.

Позивачам на праві приватної власності належать земельні ділянки та будинки, розташовані на вулиці Замковецькій у Подільському районі міста Києва, які межують з земельною ділянкою кадастровий номер НОМЕР_1.

З позовної заяви вбачається, що в травні 2015 року були розпочаті будівельні роботи на земельній ділянці НОМЕР_1.

На стенді ПАТ «ХК «Київміськбуд», який знаходиться на паркані, що огороджує будівельну площадку зазначено: Житлове будівництво між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва, V категорії складності, початок робіт: січень 2015 року, завершення робіт: грудень 2016 року.

Технічко-економічні показники: - площа забудови - 22 925, 57 кв.м., поверховість - 1 (паркінг); 10; 17; пускових комплексів - 6, загальна кількість квартир 2 509, загальна площа квартир у будинку - 145 105, 43 кв.м. Замовник: ОК ІЗ «Новосел», Генеральний підрядник: ТОВ «УКРБУД ІНВЕСТ».

Внаслідок незаконного, на думку позивачів, будівництва відбувається руйнування будинків та інших споруд, сповзання піску з будівельного майданчика на земельні ділянки, що належать ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Позивачі вважають, що наявність протиправно виданого дозволу на виконання будівельних робіт призводить до порушення інтересів позивачів, що в свою чергу стало підставою для їх звернення до суду із даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» (тут і далі по тексту всі нормативно правові-акти вказані чинними на момент виникнення спірних правовідносин) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 549 утворено територіальний орган - Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві та наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 02 червня 2011 року № 22 затверджено Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві.

Згідно п. 3 вказаного Положення, основними завданнями інспекції державного архітектурно-будівельного контролю є:

- участь у реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме: здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм стандартів і правил, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

- здійснення державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, проектних рішень, нормативів, норм, порядків і правил у сфері житлово-комунального господарства;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури.

Також, згідно п. 4 Положення, Інспекція відповідно до покладених на неї завдань реєструє повідомлення про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, декларації про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації або у визначених законодавством випадках відмовляє у реєстрації таких декларацій.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, що спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також - Закон).

Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 41 Закону, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається відповідними інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається (ч. 1 та 2 статті 37 Закону).

Згідно ч. 3 статті 37 Закону, форма дозволу на виконання будівельних робіт, форма заяви, що подається для його отримання, перелік документів, що додаються до заяви, форма відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, порядок видачі, переоформлення та анулювання дозволу на виконання будівельних робіт визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Порядку надання дозволу на виконання будівельних робіт, затвердженого поставою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2009 р. № 1104 «Деякі питання надання дозволів на виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі також - Порядок) встановлено, що дозвіл на виконання будівельних робіт - документ, що засвідчує право замовника та підрядника на виконання підготовчих (якщо підготовчі роботи не виконані раніше відповідно до дозволу на виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд (далі - будівельні роботи) (додаток 1).

Відповідно до п. 2 Порядку, дозвіл на виконання будівельних робіт надається Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції державного архітектурно-будівельного контролю).

Згідно п. 4 Положення, для одержання дозволу на виконання будівельних робіт замовник та підрядник або уповноважена ними особа (далі - заявник) подають інспекції державного архітектурно-будівельного контролю заяву (додаток 2).

До заяви додаються:

1) замовником будівництва: документ, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; проектна документація на будівництво, погоджена та затверджена в установленому законодавством порядку; відомості про здійснення авторського і технічного нагляду; копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або письмова згода його власника на проведення будівельних робіт (у разі реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єкта містобудування); фінансова звітність, що складається відповідно до статті 11 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (996-14), та копія ліцензії на провадження діяльності з надання фінансових послуг, засвідчена в установленому законом порядку (в разі здійснення будівництва, що передбачає пряме або опосередковане залучення фінансових активів від фізичних осіб); копія зареєстрованої проектної декларації та документ, що підтверджує її опублікування (у разі спорудження об'єктів житлового будівництва, фінансування спорудження яких здійснюється з використанням недержавних коштів, залучених від фізичних та юридичних осіб);

2) підрядником будівництва: копії установчого документа та свідоцтва про державну реєстрацію; копія ліцензії на виконання функцій генерального підрядника будівництва об'єкта, засвідчена в установленому законом порядку; договір (контракт) підряду на будівництво об'єкта; документ про призначення відповідальних виконавців робіт; відомості про кваліфікацію та досвід спеціалістів, які братимуть участь у виконанні замовлення; пропозиції щодо залучення субпідрядників.

Відповідно до ч. 4 статті 37 Закону та п. 8 Порядку, підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є: 1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу; 2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства; 3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах.

Відмову у видачі дозволу на виконання будівельних робіт може бути оскаржено до суду.

Згідно ч. 6 статті 37 Закону, дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: а) подання замовником заяви про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт; б) наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; в) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

В своїх запереченнях ДАБІ України вказує на те, що 04 листопада 2015 року посадовою особою Департаменту ДАБІ у м. Києві на підставі листа Київської міської державної адміністрації від 08 жовтня 2015 року № 006-2230 здійснено виїзд на об'єкт будівництва та встановлено, що підрядною організацією ТОВ «Столичні Будтехнології» виконуються будівельні роботи із житлового будівництва ІІІ кварталу (ІІ черга), генеральною підрядною організацією ТОВ «Укрбуд Інвест» виконуються будівельні роботи із забудови IV черги житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва.

Особи, які були присутні на будівельному майданчику не надали усіх необхідних документів , що унеможливило проведення перевірки у встановленому порядку у повному обсязі.

Департамент ДАБІ у м. Києві листом від 05 листопада 2015 року № 10/26-77/0511/02/2 запросив уповноважених представників замовника ОК «ІЗ «Новосел» та підрядників ТОВ «Столичні Будтехнології», ТОВ «Укрбуд Інвест» до департаменту з необхідними для проведення перевірки документами.

У визначений час представники вказаних організацій до Департаменту ДАБІ у м. Києві не прибули, необхідні документи для проведення перевірки не надали.

Враховуючи викладене, відповідач-1 звернувся до Подільського РВ ГУМВС щодо сприяння у проведенні перевірки та витребування необхідних документів.

Станом на дату вирішення справи по суті позовних вимог суб'єктом владних повноважень не повідомлено суд про результати звернення до правоохоронних органів та не надано документів, складених за наслідками перевірки, ініційованої Київською міською державною адміністрацією листом від 08 жовтня 2015 року № 006-2230.

Між тим, як було зазначено вище, рішенням Київської міської ради від 23 квітня 2009 року № 450/1506 «Про передачу земельної ділянки Обслуговуючому кооперативу «Індивідуальних забудовників «Новосел» для житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва», яке є чинним станом на дату розгляду справи, затверджено містобудівне обґрунтування щодо внесення змін до Генерального плану розвитку міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затверджених рішенням Київради від 28 березня 2002 року № 370/1804, стосовно зміни цільового призначення земельної ділянки ОК ІЗ «Новосел» між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва - переведення її з території багатоповерхової житлової забудови до території малоповерхової житлової забудови.

З наявного в матеріалах справи розпорядження від 23 жовтня 2009 року № 1214 Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) «Про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування та житлового будівництва вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі» вбачається, що проектування та будівництво на земельній ділянці, яка надана ОК «ІЗ «Новосел» повинно здійснюватись згідно рішення КМР № 450/1506.

Згідно п. 2 ч. 1 статті 1 Закону, генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту.

Детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території (п. 3 ч. 1 статті 1 Закону).

Відповідно до Державних будівельних норм України Державного комітету України з будівництва та архітектури "Державні будівельні норми України. Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення ДБН В.2.2-15-2005" «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення ДБН В.2.2-15-2005», затверджених наказом Держбуду України від 18 травня 2005 р. № 80 та погоджених листом Міністерства охорони здоров'я України від 29 липня 2004 р. № 05.03.02-07/30603, листом Державного департаменту пожежної безпеки МНС України від 6 липня 2004 р. № 21/3/2234, листом Держжитлокомунгоспу України від 13 травня 2004 р. № 4/3-888, малоповерхова забудова - забудова території одно-, дво-, триповерховими житловими будинками різних типів.

Частинами 1 та 2 статті 20 ЗК України передбачено, що віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.

Зміна цільового призначення земель провадиться органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, які приймають рішення про передачу цих земель у власність або надання у користування, вилучення (викуп) земель і затверджують проекти землеустрою або приймають рішення про створення об'єктів природоохоронного та історико-культурного призначення.

Відповідно до ч. 1 статті 123 ЗК України, надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування.

Рішення зазначених органів приймається на підставі проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у разі: зміни цільового призначення земельних ділянок; надання в користування земельних ділянок, межі яких не встановлені в натурі (на місцевості).

Надання у користування земельної ділянки, межі якої встановлені в натурі (на місцевості), без зміни її цільового призначення, здійснюється на підставі технічної документації із землеустрою щодо складання документа, що посвідчує право користування земельною ділянкою.

Згідно ч. 1 статті 124 ЗК України, передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки.

Враховуючи встановлені під час розгляду справи обставини та виходячи з системного аналізу наведених правових положень, колегія суддів приходить до висновку про те, що земельні ділянки № 1, 2 та 3 площею 9, 984 га, 9, 804 га, 9 568 га (загальна площа 29, 36 га) між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва були передані у власність ОК «ІЗ «Новосел» з метою будівництва малоповерхової житлової забудови.

Водночас, третя особа-1, всупереч затвердженого органом місцевого самоврядування проекту землеустрою звернулась до ІДАБК у м. Києві із заявою про надання дозволу на виконання будівельних робіт із проектною документацією, яка передбачала будівництво багатоповерхової житлової забудови.

Таким чином, об'єкт будівництва, визначений первинними вихідними документами на будівництво не відповідає об'єкту будівництва, визначеному в оскаржуваному дозволі, що свідчить про нецільове використання спірної земельної ділянки.

Згідно з ч. 1 статті 50 Закону України «Про землеустрій», зміна цільового призначення земельної ділянки є підставою для розроблення нового проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Втім, відповідного рішення Київської міської ради, як органу, що відповідно до статті 20 ЗК України визначає цільове призначення земель щодо надання земельної ділянки кооперативу для будівництва багатоквартирних будинків, третьою особою-1 не надано.

З підстав викладеного вбачається, що перевірка ІДАБК у м. Києві повноти даних, зазначених ОК «ІЗ «Новосел» у заяві про видачу дозволу на виконання будівельних робіт була здійснена поверхово, без врахуванням норм законодавства, які були чинними на момент звернення третьої особи-1, а відтак у суб'єкта владних повноважень були відсутні підстави для видачі оскаржуваного дозволу.

Крім того, під час розгляду справи було встановлено, що 17 лютого 2014 року між ОК ІЗ «Новосел» та ПАТ «ХК «Київміськбуд» було укладено договір № 129/Ф про передачу функцій замовника будівництва.

Згідно умов зазначеного договору ПАТ «ХК «Київміськбуд» передано функції замовника будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі міста Києва на земельній ділянці площею 10, 3293 га, кадастровий номер НОМЕР_1.

У той же час, відповідно до положень ч. 7 статті 37 Закону, у разі якщо право на будівництво об'єкта передано іншому замовникові або змінено генерального підрядника чи підрядника (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, яка видала дозвіл, з поданням засвідчених у встановленому порядку копій документів, що підтверджують зазначені зміни. Продовження виконання будівельних робіт без такого повідомлення забороняється.

Водночас, матеріалами справи не підтверджено факту повідомлення відповідачів про зміну замовника на об'єкті будівництва земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_1 із наданням засвідчених у встановленому порядку копій документів, що підтверджують зазначені зміни.

Відповідно до ч. 3 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В ході всебічного, повного та об'єктивного дослідженні матеріалів справи, суд прийшов до висновку про протиправність оскаржуваного дозволу та його скасування з обставин вказаних вище.

Щодо позовної вимоги позивачів про скасування реєстрації декларації про початок виконання підготовчих робіт, надану ОК «ІЗ «Новосел» на проведення будівельних робіт на об'єкті «Житлове будівництво між вулицею Новомостицькою та вулицею Замковецькою у Подільському районі міста Києва» (дозвіл на виконання будівельних робіт від 14 березня 2011 року № 2393-Пд, виданий Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві) суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 статті 34 Закону, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Враховуючи те, що об'єкт будівництва між вулицями Новомостицькою та Замковецькою у Подільському районі міста Києва належить до V категорій складності право на його забудову виникло на підставі видачі дозволу, а не реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт, а тому зазначена вимога не ґрунтується на нормах закону та є такою, що не підлягає задоволенню.

Щодо питання порушення оскаржуваним в межах розгляду даної справи дозволом прав позивачів, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Отже, особа має право звернутись до адміністративного суду з позовом у разі, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача (суб'єкта владних повноважень) порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин. Відповідно, така особа має бути суб'єктом відповідної сфери правовідносин, в межах якої вона вбачає порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Право на судовий захист має лише та особа, яка є суб'єктом (носієм) порушених прав, свобод чи інтересів. Таким чином, для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право, свободу чи інтерес, і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем.

Зазначені висновки були неодноразово відображені в судовій практиці Вищого адміністративного суду України, зокрема в рішенні від 02 квітня 2014 року, прийнятому по справі № К/800/42688/13.

Крім того, Верховний Суд України, розглядаючи справу № 21-438а12, у своїй постанові від 26 березня 2013 року прийшов до правового висновку про те, що відповідно до ч. 1 статті 2, п.п. 6, 8 ч. 1 статті 3, ч. 1 статті 6 КАС України, предметом захисту в адміністративному судочинстві є саме порушені рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень або їхніх посадових чи службових осіб права та інтереси позивачів.

Як вбачається з матеріалів справи позивачі є власниками земельних ділянок, які межують із земельною ділянкою, на якій відбувається житлове будівництво між вулицями Новомостицькою та Замковецькою у Подільському районі міста Києва.

Згідно з статтями 13, 14 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Кожний громадянин має право користуватися природними об'єктами права власності народу відповідно до закону.

Власність зобов'язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Держава забезпечує захист прав усіх суб'єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб'єкти права власності рівні перед законом.

Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Відповідно до положень статті 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об'єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Статтею 152 Земельного кодексу України (далі також - ЗК України) визначено, що держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю.

Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом, зокрема, визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів.

Позивачі стверджують про те, що внаслідок дій, пов'язаних із вказаним вище житловим будівництвом створюється загроза майну, що належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві приватної власності.

На підтвердження даних обставин позивачами надано висновок експертного будівельно-технічного дослідження Київської незалежної судово-експортної установи від 17 серпня 2015 року № 1350, яким встановлено, що житлове будівництво між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі міста Києва частково не відповідає Державним будівельним нормам, чинним на території України, зокрема, в порушення п. 7,6 ДБН А.3.1-5-2009 Управління, організація і технологія ОРГАНІЗАЦІЯ БУДІВЕЛЬНОГО ВИРОБНИЦТВА допускається відведення поверхневих стічних вод з території будівельних майданчиків безпосередньо на рельєф, тобто без здійснення інженерних заходів, що переряджають виникнення осередків техногенної ерозії ґрунтів.

Таким чином, фактичне здійснення будівництва, розпочатого на підставі оскаржуваного дозволу впливає на права, обов'язки та інтереси ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вказаній вище сфері, відповідно, і сам дозвіл впливає на інтереси позивачів, а тому суд вважає необґрунтованими протилежні доводи третьої особи-1 та третьої особи-2.

Крім того, з огляду на наведене обґрунтування, суд вважає, що позивачами було обрано вірний спосіб захисту своїх порушених прав та законних інтересів в частині заявлених позовних вимог про визнання протиправним та скасування дозволу на виконання будівельних робіт № 2393-Пд, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві 14 березня 2011 року

Відповідно до статті 161 КАС України, під час прийняття постанови суд вирішує наступні питання, зокрема:

1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч. 1 статті 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці данні встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів та висновків експертів.

Згідно положень статті 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 3 статті 94 КАС України якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

З урахуванням ч. 3 статті 94 КАС України, суд присуджує на користь позивачів здійснені ним документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 243, 60 грн. з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань суб'єктів владних повноважень, що виступали сторонами у справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7-12, 71, 122, 128, 158-163 КАС України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати дозвіл на виконання будівельних робіт №2393-Пд, виданий Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві 14 березня 2011 року.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Присудити на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 121, 80 грн. (сто двадцять одна гривня вісімдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Присудити на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 121, 80 грн. (сто двадцять одна гривня вісімдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві.

Постанова, відповідно до ч. 1 статті 254 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня отримання копії постанови за правилами, встановленими статтями 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий Суддя Р.О. Арсірій

Судді В.А. Кузьменко

О.П. Огурцов