Справа № 826/19197/16
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2016-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

08 грудня 2016 року м. Київ № 826/19197/16

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом громадянина України ОСОБА_1,

до відповідача голови Верховної ради України,

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору:

третя особа-1 народний депутат Сотник Олена Сергіївна,

третя особа-2 фракція Політичної партії "Опозиційний блок" у Верховній Раді України восьмого скликання,

третя особа-3 фракція Політичної партії "Об'єднання "САМОПОМІЧ",

третя особа-4 фракція Політичної партії "Всеукраїнське об'єднання "Батьківщина" у Верховній Раді України,

про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Громадянин України ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до голови Верховної ради України, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору народний депутат Сотник Олена Сергіївна, фракція Політичної партії "Опозиційний блок" у Верховній Раді України восьмого скликання, фракція Політичної партії "Об'єднання "САМОПОМІЧ", фракція Політичної партії "Всеукраїнське об'єднання "Батьківщина" у Верховній Раді України про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії.

У відповідності до пункту 4 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Пунктом 6 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

Завданням адміністративного судочинства, відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі "Zand v. Austria" вказав, що словосполучення "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття "суд, встановлений законом" у частині першій статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з <…> питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів <…>". З огляду на це не вважається "судом, встановленим законом" орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 17 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб'єкт владних повноважень" позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 3 КАС).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позовні вимоги заявлені до Голови Верховної ради України Голови Верховної ради України Парубія А.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про статус народного депутата України", народний депутат України є обраний відповідно до Закону України "Про вибори народних депутатів України" представник Українського народу у Верховній Раді України і уповноважений ним протягом строку депутатських повноважень здійснювати повноваження, передбачені Конституцією України та законами України.

Діяльність народного депутата України у Верховній Раді України визначена ст. 6 Закону України "Про статус народного депутата України", а саме: народний депутат бере участь у засіданнях Верховної Ради України; бере участь у роботі депутатських фракцій (груп); бере участь у роботі комітетів, тимчасових спеціальних комісій, тимчасових слідчих комісій, утворених Верховною Радою України; виконує доручення Верховної Ради України та її органів; бере участь у роботі над законопроектами, іншими актами Верховної Ради України; бере участь у парламентських слуханнях; звертається із депутатським запитом або депутатським зверненням до Президента України, органів Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також до керівників підприємств, установ та організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності у порядку, передбаченому цим Законом і законом про Регламент Верховної Ради України.

Обсяг повноважень та правовий статус народних депутатів України визначаються Конституцією України, Законом України "Про статус народного депутата України" та Законом України "Про комітети Верховної Ради України".

Системний аналіз зазначених законів свідчить про те, що народні депутати України не наділені владними управлінськими функціями.

Аналогічну позицію викладено в Постанові Верховного Суду України від 01.12.2009 року у справі №09/207.

Таким чином, народний депутат України не є органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою чи службовою особою, не здійснює владні управлінські функції, не приймає рішень, обов'язкових до виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

У даній справі між пзивачем та Головою Верховної Ради України відсутні відносини влади і підпорядкування в розумінні КАС України.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 109 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі лише, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 107, 109, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1.Відмовити у відкритті провадження у справі 826/19197/16 за позовом громадянина України ОСОБА_1.

2.Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі невідкладно надіслати особі, яка її подала.

3.Роз'яснити позивачу, що повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції, за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Я.І. Добрянська