Справа № 815/3438/16
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2016-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/3438/16
УХВАЛА

06 грудня 2016 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кравченка М.М.;

за участі:

секретаря судового засідання Свириди Х.С.;

представника позивача ОСОБА_1 (довіреність від 13.05.2016 року);

представник відповідача не зявився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_2 до Державної податкової інспекції у м. Южному Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання протиправним акту службового розслідування від 25.01.2016 року та скасування наказу від 03.02.2016 року № 13, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної податкової інспекції у м. Южному Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання протиправним акту службового розслідування від 25.01.2016 року та скасування наказу від 03.02.2016 року № 13.

17.11.2016 року в судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду у звязку з пропуском строків звернення до суду. В звязку з цим, представник позивача заявив клопотання про зупинення провадження у справі до терміну, встановленого судом, для ознайомлення з клопотанням представника відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду та підготовкою заперечень.

В судове засідання, призначене на 06.12.2016 року, зявився представник позивача. Представник відповідача до судового засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином та своєчасно, про причини неявки суд не повідомляв.

Суд з урахуванням ст.128 КАС України вирішив провести судове засідання за відсутності представника відповідача.

В судовому засіданні представник позивача надав свої письмові заперечення на клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду.

Відповідно до п.9 ч.1 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд, перевіривши матеріали справи, проаналізувавши законодавство, дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду у звязку з пропуском строків звернення до суду є обґрунтованим та належить до задоволення з огляду на наступне.

Згідно з ч.1 ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.3 ст.99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з п.15 ч.1 ст.3 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, дипломатична служба, інша державна служба, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

В адміністративному позові представник позивача просить суд визнати протиправним акт службового розслідування від 25.01.2016 року стосовно головного державного ревізора-інспектора відділу податкового аудиту Державної податкової інспекції у м. Южному Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області ОСОБА_2 та скасувати наказ Державної податкової інспекції у м. Южному Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області № 13 від 03.02.2016 року про притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності.

Також, в адміністративному позові представник позивача зазначає, що позивач дізналася про акт службового розслідування від 25.01.2016 року та про наказ № 13 від 03.02.2016 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності 19.04.2016 року, коли вона була звільнена із займаної посади у звязку із скороченням штату на підставі наказу № 51-о від 19.04.2016 року. Після цього вона вимушена була звернутися до адвоката за наданням правової допомоги (надання консультації щодо можливості оскарження вказаних акту на наказу), та зібрати всі необхідні матеріали для подання відповідного позову, та лише всередині травня остаточно визначилась з правовою позицією та уклала договір про надання правової допомоги з АО «Санація», а 13.05.2016 року нею була видана довіреність на представництво інтересів в суді для подання даного позову. Крім того, представник позивача в адміністративному позові зазначає, що під час проходження служби в ДПІ у м. Южному із актом службового розслідування від 25.01.2016 року та наказом ДПІ у м. Южному від 03.02.2016 року ОСОБА_2 не ознайомлювали. В звязку з цим представник позивача просить суд поновити строк на оскарження акту службового розслідування від 25.01.2016 року стосовно позивача та наказу № 13 від 03.02.2016 року про притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

В клопотанні про залишення адміністративного позову без розгляду у звязку з пропуском строків звернення до суду представник відповідача зазначає, що ОСОБА_2 відповідно до аркуша погодження до наказу ДПІ у м. Южному ГУ ДФС в Одеській області від 25.12.2015 року № 132 про проведення службового розслідування була ознайомлена з вказаним наказом, про що свідчить її підпис. Також, представник відповідача зазначає, що позивачка була ознайомлена з Протоколом засідання Комісії з проведення службового розслідування ДПІ у м. Южному ГУ ДФС в Одеській області від 21.01.2016 року № 1 відповідно до аркушу ознайомлення. Крім того, 25.01.2016 року було складено Акт № 1 службового розслідування, на останньому листі якого є підпис ОСОБА_2, тобто позивач ознайомлена зі змістом Акту. До вищезазначеного Акту службового розслідування від 25.01.2016 року № 1 на 7 аркушах було складено Акт про відсутність зауважень, який був підписаний всіма членами комісій, а позивач ОСОБА_2 була ознайомлена з ним, про що свідчить її підпис. На зворотній стороні Наказу Державної податкової інспекції у м. Южному № 13 від 03.02.2016 року про притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності містяться підписи посадових осіб, що погоджували вказаний наказ, та підпис позивачки про те, що вона ознайомлена з вказаним наказом. На підставі зазначеного представник відповідача просить суд залишити без розгляду адміністративний позов у звязку з пропуском строків звернення до суду.

В письмових запереченнях на клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду у звязку з пропуском строків звернення до суду представник позивача зазначає, що ОСОБА_2 із зазначеними документами була ознайомлена 19.04.2016 року, оскільки дата ознайомлення з наказом ДПІ в м. Южному ГУ ДФС в Одеській області № 132 від 25.12.2015 року про проведення службового розслідування, з актом службового розслідування від 25.01.2016 року № 1 та з копією наказу від 03.02.2016 року № 13 на вказаних документах відсутня, як то передбачено Типовою інструкцією з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади та Інструкцією з діловодства у Державній фіскальній службі України.

Однак, суд не погоджується з такими посиланнями представника позивача з огляду на наступні обставини.

Відповідно до п.9 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 року № 950, акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівника органу державної влади (посадової особи), який прийняв рішення щодо проведення службового розслідування, в одному примірнику. Перед поданням на розгляд з актом службового розслідування ознайомлюються особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проведено службове розслідування, та керівник органу, в якому вона працює. Про дату і місце ознайомлення з актом службового розслідування зазначені особи повідомляються за день до його проведення. Під час ознайомлення з актом службового розслідування зазначені особи можуть висловити свої зауваження, які додаються до акта. У разі коли під час ознайомлення з актом службового розслідування до нього не висловлені зауваження або зазначені особи не прибули у визначений для ознайомлення час без поважних причин та не повідомили комісії про причини своєї відсутності у день ознайомлення, акт службового розслідування вважається таким, що не має зауважень, про що складається відповідний акт, який додається до акта службового розслідування. Особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проведено службове розслідування, повинна підписати акт службового розслідування, а у разі відмови її підписати члени комісії складають відповідний акт, який додається до акта службового розслідування.

Тобто, вказаним Порядком, який безпосередньо регулює відносини щодо проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чітко встановлено процедуру ознайомлення з актом акт службового розслідування.

Суд встановив, що 25.01.2016 року відповідач склав акт службового розслідування, на останньому листі якого є підпис ОСОБА_2 та відсутні будь-які зауваження до нього з її сторони. Тобто, з урахуванням Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 року № 950, позивачка була ознайомлена з оскаржуваним актом щонайпізніше 25.01.2016 року. В звязку з цим, оскільки зазначений акт від 25.01.2016 року був підписаний позивачем без зауважень, відповідач склав акт про відсутність зауважень, з яким також була ознайомлена позивачка, про що свідчить її підпис.

Згідно з п.10 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 року № 950, за результатами розгляду керівник органу державної влади (посадова особа), який прийняв рішення щодо проведення службового розслідування, приймає в десятиденний термін з дати надходження акта службового розслідування відповідне рішення, з яким ознайомлюється особа, стосовно якої проводилося службове розслідування.

Тобто, з урахуванням зазначеного, ознайомлюючись з актом службового розслідування ОСОБА_2 була обізнана, що протягом 10 днів відповідач повинен прийняти відповідне рішення.

Так, на виконання п.10 зазначеного Порядку 03.02.2016 року Державна податкова інспекція у м. Южному Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області прийняла наказ № 13 «Про результати проведення службового розслідування», яким ОСОБА_2 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, який містить підписи посадових осіб, що погоджували його, та підпис позивачки про ознайомлення з ним.

Суд не погоджується з посиланнями представника позивача, як на підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, що після ознайомлення 19.04.2016 року з оскаржуваними рішеннями ОСОБА_2 вимушена була звернутися до адвоката за наданням правової допомоги (надання консультації щодо можливості оскарження вказаних акту на наказу) для подання відповідного позову, та лише всередині травня остаточно визначилась з правовою позицією та уклала договір про надання правової допомоги з АО «Санація», а 13.05.2016 року нею була видана довіреність на представництво інтересів в суді для подання даного позову, оскільки вони є необґрунтованими. І це при тому, що адміністративний позов представник позивача подав до суду лише 15.07.2016 року, тобто через два місяці після надання довіреності на представництво інтересів позивача. При цьому, будь-яких доказів про неможливість своєчасного звернення до суду представник позивача до суду не надав.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.69 КАС України докази суду надають особи, які беруть участь у справі, суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи, а також згідно з ч.3 ст.71 КАС України якщо особа, яка бере участь у справі, не може самостійно надати докази, то вона повинна зазначити причини, через які ці докази не можуть бути надані, та повідомити, де вони знаходяться чи можуть знаходитися, суд сприяє в реалізації цього обов'язку і витребовує необхідні докази.

Тому, посилання представника позивача, як на підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про необхідність зібрати всі необхідні матеріали для подання позову також є необґрунтованими.

Таким чином, з сукупного аналізу матеріалів справи та з урахуванням встановлених законодавством приписів щодо строку звернення до суду, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду з адміністративним позовом.

Також, з огляду на зміст позовної заяви та доданих до неї документів суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд зазначає, що дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обовязкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обовязків.

Не вирішення питання про можливість застосування строків звернення до суду може свідчити про порушення права на справедливий суд, яке закріплене у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч.2 ст.8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс та інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Голдер проти Сполученого Королівства»).

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є справа «Gradescolo S.R.L. проти Молдови». У цій справі Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обовязком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно повязано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Відповідно до ч.1 ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Згідно ч.2 ст.100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

На підставі встановлених вище фактів суд дійшов висновку, що адміністративний позов ОСОБА_2 до Державної податкової інспекції у м. Южному Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання протиправним акту службового розслідування від 25.01.2016 року та скасування наказу від 03.02.2016 року № 13 слід залишити без розгляду.

Суд зазначає, що відповідно до ч.3 ст.155 КАС України особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.128, 155, 160, 165 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання представника відповідача.

2. Залишити без розгляду адміністративний позов ОСОБА_2 до Державної податкової інспекції у м. Южному Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання протиправним акту службового розслідування від 25.01.2016 року та скасування наказу від 03.02.2016 року № 13.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст.185, 186 КАС України.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.254 КАС України.

Повний текст ухвали складений 09 грудня 2016 року.

Суддя М.М. Кравченко