Справа № 826/18663/16
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2016-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 грудня 2016 року м. Київ № 826/18663/16

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., ознайомившись з позовною заявою

за позовом громадянки Узбекистану ОСОБА_2
до Головного управління державної міграційної служби України в м. Києві Державної міграційної служби України
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

Громадянка Узбекистану ОСОБА_2 звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління державної міграційної служби України в м. Києві, Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.107 Кодексу адміністративного судочинства (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно із ст.99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз вказаного діє суду підстави стверджувати, що існує загальний строк звернення до суду встановлений нормами КАС України та спеціальний, що встановлюється законом, який регулює суспільні відносини в сфері яких виник публічно - правовий спір.

Згідно статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Статтею 12 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» від 08.07.2011 N 3671-VI (далі - Закон N 3671-VI у редакції чинній на час прийняття оскаржуваного рішення) регламентовано оскарження рішень щодо статусу біженця та особи, яка потребує додаткового захисту та передбачено наступне.

Так, рішення про відмову в прийнятті заяви про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, про відмову в оформленні документів для вирішення питання щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, протягом п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення про відмову можуть бути оскаржені в установленому законом порядку до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту, а також до суду у строки, встановлені цим Законом.

Рішення, що приймаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту, щодо визнання іноземця або особи без громадянства біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, а також рішення про втрату чи позбавлення статусу біженця або додаткового захисту, про скасування рішення про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, можуть бути оскаржені в установленому законом порядку та в установлені цим Законом строки до суду.

Таким чином, рішення про відмову у визнанні особи біженцем або особою, що потребує додаткового захисту та зобов'язання вчинити дії може бути оскаржено до суду протягом п'яти робочих днів з дня отримання відповідного повідомлення.

Позовну заяву про оскарження вищезазначеного рішення та зобов'язання вчинити дії позивачем подано через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва лише 28.11.2016, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції на примірнику позовної заяви.

Однак, серед заявлених позовних вимог є також вимога про визнання неправомірним та скасування наказу Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві № 431 від 10.08.2016 про відмову в оформленні документів для вирішення питання щодо визнання громадянки Узбекистану ОСОБА_2 біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

Разом з тим, позивачем не надано пояснень щодо причин пропущення встановленого строку звернення до суду з даним позовом та належних доказів на підтвердження неможливості вчасного звернення до суду з даним позовом з поважних причин.

Статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України визначено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала (частина 1 статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України).

В той час, як поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Зважаючи на викладене, на усунення недоліків позовної заяви у справі позивачу необхідно обґрунтувати причину пропуску строку звернення до суду за захистом порушених прав та інтересів, а також надати докази на підтвердження обґрунтованості пропущення вищезазначеного строку.

Згідно вимог частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Керуючись вимогами ст.ст. 106, 107, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву громадянки Узбекистану ОСОБА_2 без руху .

2.Встановити позивачу строк для усунення визначених судом недоліків позовної заяви до 23.12.2016 року.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч.3 ст. 108 КАСУ.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Я.І. Добрянська