Справа № 569/2431/15-а
Суддя: Мороз В.Ф.
Дата ухвалення: 2016-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
УХВАЛА

14 листопада 2016 року м. Київ К/800/26958/16

Суддя Вищого адміністративного суду України Мороз В.Ф., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 19 вересня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області , третя особа - ОСОБА_2 про визнання протиправної постанови по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до суду, у якому просила визнати протиправною та скасувати постанову № 161-Ф по справі про адміністративне правопорушення від 24.04.2014, винесену заступником начальника інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області (далі - інспекція ДАБК у Рівненській області) - начальником територіального управління № 2 Ніколайчуком О.В., про притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП, та накладення на неї стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 гривень.

Постановою Рівненського міського суду Рівненської області від 06.06.2016 позов задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову № 161-Ф по справі про адміністративне правопорушення, винесену заступником начальника інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188 КУпАП, та накладення адміністративного стягнення.

Постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 19.09.2016, постанову Рівненського міського суду Рівненської області від 06.06.2016, скасовано та прийнято нове рішення про відмову у задоволенні позову.

У касаційній скарзі ОСОБА_1, не погоджуючись з даним рішенням, посилаючись на допущені судом порушення норм матеріального і процесуального права, просить скасувати судове рішення апеляційної інстанції, та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з огляду на наступне.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що постановою по справі про адміністративне правопорушення № 549-Ф від 05.09.2013 заступника начальника інспекції ДАБК у Рівненській області - начальника територіального управління № 2 Ніколайчука О.В. на підставі матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акта перевірки від 21.08.2013, протоколу про адміністративне правопорушення від 29.08.2013, визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.97 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн.

Прийняття постанови передувало видання відповідачем припису № 397 від 29.08.2013 про усунення ОСОБА_1 порушення щодо самовільної (без належно затвердженої проектної документації) добудови стіни з металопрофілю до торгового павільйону на вул.Київська, 77-а в м.Рівне.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення від 05.09.2013 є чинною, ніким не оскаржена, виконана ОСОБА_1 шляхом сплати суми штрафу.

В подальшому постановою по справі про адміністративне правопорушення № 161-Ф від 24.04.2014 заступника начальника інспекції ДАБК у Рівненській області - начальника територіального управління № 2 Ніколайчука О.В. на підставі матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акта перевірки від 17.04.2014, протоколу про адміністративне правопорушення від 17.04.2014 , припису про усунення виявлених порушень від 17.04.2014 №165, визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-44 КУпАП (за невиконання законних вимог припису посадової особи інспекції ДАБК у Рівненській області № 397 від 29.08.2013), та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання, зокрема, полягає в контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об'єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 15 вказано Закону передбачено, що компетенція центрального спеціально уповноваженого органу з питань містобудування та архітектури визначається положенням, яке затверджується відповідно до закону. Окремі функції органів з питань містобудування та архітектури визначаються законодавством.

За приписами статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Відповідно до Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 17 Порядку № 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Отже, відповідач вправі здійснювати перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, розглядати справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок, накладати штрафи відповідно до закону та видавати обов'язкові для виконання приписи.

Відповідно до статті 188-42 КУпАП адміністративним правопорушенням є невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, яке тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Судами встановлено, що при проведенні первинної перевірки зафіксовано факт порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та внесено припис про їх усунення.

Під час проведення повторної перевірки відповідачем встановлено, що виявлені порушення не усунуті. На цій підставі органом Державної архітектурно-будівельної інспекції складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Отже, враховуючи те, що на момент проведення позапланової перевірки вимоги припису ІДАБК у Рівненській області від 29.08.2013 р. № 397 щодо приведення у відповідність добудови до павільйону не виконані, постанови котролюючого органу про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та накладення на неї штрафу є правомірною.

Пунктом 5 частини 5 статті 214 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційна скарга є необґрунтованою і викладені в ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи.

За змістом цієї норми касаційна скарга повинна містити посилання на помилкове та/або неправильне застосування норм матеріального права при вирішенні справи та/або порушення судами норм процесуального права (у разі оскарження судового рішення по суті -пояснення, яким чином такі порушення вплинули на правильність вирішення справи).

Виходячи зі змісту касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень, які відповідають усталеній практиці Вищого адміністративного суду України у цій категорії справ, ця касаційна скарга є необґрунтованою, а викладені в ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи, оскільки заявник не наводить підстав, які б дозволили вважати, що суди неправильно застосували норми матеріального або процесуального права.

Керуючись статтями 211, 213, пунктом 5 частини 5 статті 214 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за скаргою ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 19 вересня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області , третя особа - ОСОБА_2 про визнання протиправної постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Копію ухвали разом з доданими до касаційної скарги матеріалами направити скаржнику.

Ухвала може бути переглянута Верховним Судом України у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Ф. Мороз