Справа № 804/4347/16
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2016-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

05 грудня 2016 рокусправа № 804/4347/16
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Олефіренко Н.А.

суддів: Шальєвої В.А. Білак С.В.

за участю секретаря судового засідання: Трахт К.О.

За участю представників:

Позивача ОСОБА_1В ( довіреність від 11.01.2016 року)

Відповідача - ОСОБА_2 ( довіреність від 28.10.2016 року)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області

на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2016 року

у справі № 804/4347/16

за позовом Приватного акціонерне товариство "Ерлан"

до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області

про визнання протиправною консультацію,-

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Ерлан» звернулось до суду з позовною заявою до Головного управління державної фіскальної служби у Дніпропетровській області Державної фіскальної служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації від 25.02.2016 року № 1265/10/04-36-120319.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.08.2016 року позов задоволено: визнано протиправною та скасовано спірну податкову консультацію, з підстав обґрунтованості позовних вимог.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Позивач в запереченнях на апеляційну скаргу просить залишити її без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, як таке, що прийняте з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

В судовому засіданні представники сторін підтримали свої доводи та заперечення.

Перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що основним видом господарської діяльності ПАТ «Ерлан» за КВЕД є виробництво безалкогольних напоїв, виробництво мінеральних та інших вод розлитих у пляшки. ПАТ «Ерлан» проводить господарську діяльність з видобування мінеральних природних столових вод для промислового розливу на підставі спеціального дозволу на користування надрами, зокрема на експлуатацію свердловини №2 в с.Знаменівка Дніпропетровської області. Отже ПАТ «Ерлан» здійснює як добування та первинна переробка мінеральної сировини (підземна вода), так і подальше підготування, а саме: збагачення в результаті якої виробляється кінцевий продукт-фасовані мінеральні води газовані та негазовані, які не відносяться до мінеральної сировини.

25.01.2016 року ПАТ «Ерлан» звернувся до податкового органу з листом про надання письмової індивідуальної консультації щодо механізму обчислення рентної плати при видобуванні підземної води, яка являється сировиною для готової продукції підприємства (за користування надрами для видобування корисних копалин).

Головне управління державної фіскальної служби у Дніпропетровській області Державної фіскальної служби України надала податкову консультацію від 25.02.2016 року № 1265/10/04-36-120319, якою позивачу роз'яснено, що оскільки операції з мінералізації та пакування видобутої води можна віднести до операцій із передпродажної підготовки, зокрема для транспортування споживачу, то розрахункову вартість товарної продукції (фасована мінеральна вода) для обчислення податкових зобов'язань товариства з плати обчислюється за ставкою 5% вартості обєкта оподаткування платою-товарної продукції, що обліковується згідно пп14.1.128 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України. .

Товариство, не погодившись з висновками викладеними в податковій консультації, оскаржило її до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що в даному випадку об'єктом оподаткування плати за користування надрами для видобування корисних копалин є обсяг товарної продукції у вигляді корисних копалин, що пройшли лише первинну переробку мінеральної сировини (переробка прісної підземної води до очищеної мінеральної газовано/негазованої), а базою оподаткування плати за користування надрами для видобування корисних копалин є розрахункова вартість відповідного виду товарної продукції добутої сировини прісної підземної води, що складається з витрат на видобування та первинну переробку.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, підприємство проводить господарську діяльність з видобування мінеральних природних столових вод для промислового розливу на підставі спеціального дозволу на користування надрами. Видобута підземна вода, що пройшла технологічну підготовку (первинну переробку) є товарною продукцією платника та є обєктом оподаткування платою.

Обчислюючи суму рентної плати за спірний період позивач виходив з обсягів фактично видобувної ним підземної води.

Відповідно до п. 23.1 ст. 23 Податкового кодексу України базою оподаткування визнаються конкретні вартісні, фізичні або інші характеристики певного об'єкта оподаткування.

Надаючи правову оцінку наданій платнику податку податковій консультації суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до п.9.1.6 статті 9 Податкового Кодексу України рентна плата належить до загальнодержавних податків та зборів.

Пунктом 14.1.27 статті 14 Податкового Кодексу України визначено, що рентна плата - загальнодержавний податок, який справляється за користування надрами для видобування корисних копалин; за користування надрами в цілях, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин; за користування радіочастотним ресурсом України; за спеціальне використання води; за спеціальне використання лісових ресурсів; за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами аміаку територією України.

Відповідно до положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» пп 252.5. визначено види товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) визначаються платником рентної плати відповідно до затверджених законодавством переліків видів корисних копалин, а також кодифікації товарів та послуг з урахуванням затверджених платником схем руху товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) на виробничих дільницях та місцях зберігання з урахуванням складу вихідної сировини, умов конкретного виробництва, особливостей технологічного процесу та вимог до кінцевої продукції.

Відповідно до вимог п.п. 252.6. ст. 252 ПК базою оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість обсягів видобутих у податковому (звітному) періоді корисних копалин (мінеральної сировини), яка окремо обчислюється для кожного виду корисної копалини (мінеральної сировини) для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства).

Відповідно до п.п. 252.7. ст. 252 ПК Вартість відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді обчислюється платником для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства) за більшою з таких її величин:- за фактичними цінами реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (пп. 252.7.1.);- за розрахунковою вартістю відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), крім вуглеводневої сировини (пп 252.7.2).

У разі обчислення вартості товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) за фактичними цінами реалізації вартість одиниці відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) встановлюється платником рентної плати за величиною суми доходу, отриманого (нарахованого) від виконаних у податковому (звітному) періоді господарських зобов'язань з реалізації відповідного обсягу (кількості) такого виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (пп252.8. ст. 252 ПК).

Відповідно до п.п. 252.11 ст. 252 ПК у разі обчислення вартості відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) за розрахунковою вартістю до витрат платника рентної плати за податковий (звітний) період включаються: матеріальні витрати, у тому числі витрати, пов'язані з виконанням господарських договорів із давальницькою сировиною, за винятком матеріальних витрат, пов'язаних із: зберіганням; транспортуванням; пакуванням; проведенням іншого виду підготовки (включаючи передпродажну підготовку), крім операцій, що віднесені до операцій первинної переробки (збагачення) у значенні, наведеному у розділі I цього Кодексу, для реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини); виробництвом і реалізацією інших видів продукції, товарів (робіт, послуг).

Як вбачається з матеріалів справи, згідно змісту консультації, остання зводиться до викладення положень п. 252.8 -252.15 ст.252 Податкового кодексу України. Також, в листі зазначено, видобута підземна вода, що пройшла технологічну підготовку (первинну переробку) є товарною продукцією платника та є обєктом оподаткування платою.

Тобто податковим органом в податковій консультації роз'яснено позивачу, що рентна плата повинна розраховуватись за фактичною вартістю готової продукції яку виробляє підприємство.

Водночас наведені вище норми не містять будь-яких застережень, щодо застосування до такого загальнодержавного податку загальних принципів оподаткування.

Відповідно до статті 7 Податкового Кодексу України під час встановлення податку обов'язково визначаються такі елементи: платники податку; об'єкт оподаткування; база оподаткування; ставка податку; порядок обчислення податку; податковий період; строк та порядок сплати податку; строк та порядок подання звітності про обчислення і сплату податку.

Згідно п.29.1. ст.29 Податкового кодексу України обчислення суми податку здійснюється шляхом множення бази оподаткування на ставку податку із/без застосування відповідних коефіцієнтів.

Статтею 23 Податкового кодексу України визначено, що базою оподаткування визнаються конкретні вартісні, фізичні або інші характеристики певного об'єкта оподаткування. База оподаткування - це фізичний, вартісний чи інший характерний вираз об'єкта оподаткування, до якого застосовується податкова ставка і який використовується для визначення розміру податкового зобов'язання, в даному випадку це прісна підземна вода природний ресурс.

Згідно з пп. 14.1.112 п. 14.1 ст. 14 зазначеного Кодексу мінеральна сировина - товарна продукція гірничодобувного підприємства, що є результатом його господарської діяльності з видобутку корисних копалин, у тому числі шляхом виконання господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною, і за якісними характеристиками відповідає вимогам установлених законодавством стандартів або вимогам договорів.

Відповідно до пп14.1.150. п. 14.1 ст. 14 ПК України первинна переробка (збагачення) мінеральної сировини як вид господарської діяльності гірничодобувного підприємства включає сукупність операцій збирання, дроблення або мелення, сушку, класифікацію (сортування), брикетування, збагачення фізико-хімічними методами (без якісної зміни мінеральних форм корисних копалин, їх агрегатно-фазового стану, кристалохімічної структури), за виключенням агломерації/грудкування руди з термічною обробкою, агломерацію, та збагачення фізико-хімічними методами, а також може включати переробні технології, що є спеціальними видами робіт з добування корисних копалин (підземна газифікація та виплавляння, хімічне та бактеріальне вилуговування, дражна та гідравлічна розробка розсипних родовищ, гідравлічний транспорт гірничих порід покладів дна водойм);

Таким чином, обєктом оподаткування є саме мінеральна сировина прісна підземна вода, а кінцевий продукт виробництва (фасовані мінеральні води газовані та негазовані) не можливо віднести до мінеральної сировини та визначити як обєкт оподаткування плати за користування надрами для видобування корисних копалин.

При цьому, рентабельність підприємства з видобування прісної підземної води обчислюється з урахуванням величини витрат, які формують собівартість товарної продукції - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), а також маркетингових оцінок, вартості такої товарної продукції, як води мінеральні фасовані на ринку. Тому, база оподаткування може бути визначена як за розрахунковою, так і за фактичною (споживчою) вартістю таких видів товарної продукції у звітному (податковому) періоді.

З наведених вище норм законодавства, а також з матеріалів справи, слід зробити висновок, що позивач здійснює не лише первинну переробку мінеральної сировини, а й проводить повний технологічний комплекс заходів щодо виготовлення якісно іншої продукції очищення від сумішок, глибоке збагачення, тощо, яке становить складний ланцюг виробничих процесів від видобутку і транспортування прісної підземної води до виробництва мінеральної води газованої /негазованої.

Таким чином, кінцевий продукт виробництва - мінеральна вода газована /негазована неможливо віднести до мінеральної сировини, оскільки позивач здійснює не лише первинну переробку мінеральної сировини, а й проводить повний технологічний комплекс заходів щодо виготовлення якісно іншої продукції.

Відповідно до пункту 252.3 статті 252 Податкового кодексу України об'єктом оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин по кожній наданій у користування ділянці надр, що визначена у відповідному спеціальному дозволі, є обсяг товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин у податковому (звітному) періоді, приведеної у відповідність із стандартом, встановленим галузевим законодавством, до якої належать: обсяг товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин з надр на території України, її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони, у тому числі обсяг мінеральної сировини, що утворюється в результаті виконання первинної переробки, що провадиться іншими, ніж платник рентної плати, суб'єктами господарювання на умовах господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною; обсяг товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин з відходів (втрат, хвостів тощо) гірничого виробництва, у тому числі обсяг мінеральної сировини, що утворюється в результаті виконання первинної переробки, що провадиться іншими, ніж платник рентної плати, суб'єктами господарювання на умовах господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною, якщо для її видобутку відповідно до законодавства необхідно отримати спеціальний дозвіл.

Згідно з пунктом 252.7 статті 252 Податкового кодексу України вартість відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді обчислюється платником для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства) за більшою з таких її величин: за фактичними цінами реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини); за розрахунковою вартістю відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), крім вуглеводневої сировини.

Оскільки кінцевий продукт виробництва - мінеральна вода газована /негазова неможливо віднести до мінеральної сировини та визначити як об'єкт рентної плати за користування надрами, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що для позивача об'єктом оподаткування плати за користування надрами для видобування корисних копалин є обсяг товарної продукції у вигляді корисних копалин, що пройшли первинну переробку мінеральної сировини, а базою оподаткування плати за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість відповідного виду товарної продукції добутої сировини, що складається з витрат на видобування та первинну переробку.

З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо наявності підстав для задоволення позову.

Доводи, наведені скаржником в апеляційній скарзі, викладеного не спростовують, а тому колегією суддів відхиляються.

Відповідно до ч.1 ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову чи ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись п.1 ч.1 ст.198, ст.200, 205, 206 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області - залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2016 року у справі № 804/4347/16 - залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили у відповідності до ч.5 ст. 254 КАС України та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня набрання чинності.

Повний текст ухвали виготовлено 07.12.2016 року.

Головуючий: Н.А. Олефіренко

Суддя: В.А. Шальєва

Суддя: С.В. Білак