Справа № 375/1056/16-а
Суддя: Потеряйко С. А.
Дата ухвалення: 2016-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 375/1056/16-а
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2016 року м.Тараща

Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого: судді Потеряйко С.А.,

за участю секретаря: Іванченко Т.Б.,

адвоката: ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тараща адміністративний позов ОСОБА_2 до Рокитнянської селищної ради Київської області, третя особа Рокитнянська районна державна адміністрація Київської області про визнання незаконним та скасування рішень Рокитнянської селищної ради,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з даним адміністративним позовом.

Ухвалою судді Таращанського районного суду Київської області від 03.11.2016 року відкрито провадження в справі.

В судовому засіданні позивач та її адвокат підтримали позовні вимоги, просять суд визнати незаконним та скасувати рішення Рокитнянської селищної ради Київської області: «Протокол громадських слухань щодо врахування громадських інтересів про розроблення проекту «Детального плану території садово-дачного масиву за межами смт Рокитне Рокитнянського району Київської області» від 29 грудня 2015 року та Протокол № 2 погоджувальної комісії щодо розробки проекту Детального плану території садово-дачного масиву за межами смт Рокитне Рокитнянського району Київської області від 13.06.2016 р. як такі, що не відповідають вимогам Конституції України, Законам України та порушують охоронювані законом інтереси позивача.

Представник відповідача в судовому засіданні заявила клопотання про закриття провадження в справі з тих підстав, що протокол громадських слухань не має сили нормативно-правового акта, а тому не може вступати в конкуренцію з іншими рішеннями ( нормативно-правовими актами чи правовими актами індивідуальної дії) субєкта владних повноважень, оскільки за юридичною природою є відмінним від останніх. Протоколи громадських слухань неможливо вважати рішеннями, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обовязки у сфері публічно-правових відносин, вони мають рекомендаційний характер.

Представник Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи належно повідомлений, про причини неявки суду не повідомив.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи судом встановлено.

Відповідно до ч. 4 ст.. 105 КАС України адміністративний позов може містити вимоги про:

1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень;

2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії;

3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій;

4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю;

5) виконання зупиненої чи невчиненої дії;

6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Згідно зі статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється, зокрема, на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів або правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Як вбачається з наведеної правової норми, рішення суб'єкта владних повноважень можуть бути виражені у формі нормативно-правових актів чи актів індивідуальної дії.

Відповідно до ч.1 ст.13 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування.

Як встановлено положеннями ч.3 ст.13 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов'язковому розгляду органами місцевого самоврядування.

Порядок організації громадських слухань визначається статутом територіальної громади (ч.4 ст.13 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 12 Закону України "Про основи містобудування" від 16 листопада 1992 року №2780-XII, до компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій.

До компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать: затвердження детальних планів територій за наявності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території; визначення територій для містобудівних потреб; внесення пропозицій щодо встановлення і зміни меж населених пунктів відповідно до закону.

Громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у ч. 1 цієї статті, без проведення громадських слухань щодо проектів такої документації забороняється.

Сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи зобов'язані забезпечити: 1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками; 2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні та доступ до цієї інформації громадськості; 3) реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні (у разі її утворення); 4) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; 5) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Механізм розроблення або внесення змін до містобудівної документації з планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України та містобудівної документації з планування території на регіональному і місцевому рівнях визначений Порядком розроблення містобудівної документації, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 листопада 2011 року №290.

На виконання даних норм Рокитнянська селищна рада провела громадські слухання щодо врахування громадських інтересів при розробленні проекту «Детального плану території садово-дачного масиву за межами смт.Рокитне Рокитнянського району Київської області» від 29.12.2015 року, засідання яких оформила Протоколом, відповідно до п.107 Типової інструкції з діловодства у центральних органах виконавчої влади, ОСОБА_3 АРК, місцевих органах виконавчої влади, затвердженої Постановою КМУ від 30.11.2011 року №1242.

Таким же документом (Протоколом) було оформлено засідання погоджувальної комісії щодо розробки проекту «Детального плану території садово-дачного масиву за межами смт.Рокитне Рокитнянського району Київської області» від 13.06.2016.

Поняття нормативно-правового акта та акта індивідуальної дії в Кодексі адміністративного судочинства не врегульовані, а тому при визначення цих понять слід звернутися до загальних понять права.

Так, нормативно-правовий акт - це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово; акт індивідуальної дії - виданий суб'єктом владних повноважень документ, прийнятий з метою реалізації його повноважень, які породжують права та обов'язки у того суб'єкта, якому вони адресовані.

Визначальною ознакою як нормативно-правового акта так і акта індивідуальної дії є обов'язковість його приписів для відповідного суб'єкта (кола суб'єктів), дотримання яких забезпечується правовими механізмами.

Протокол громадських слухань, не є рішеннями суб'єкта владних повноважень, не спричиняє виникнення будь-яких прав і обов'язків осіб чи суб'єктів владних повноважень, він лише фіксує (засвідчує) хід проведення самих громадських слухань та є основою для прийняття, в подальшому рішення суб'єкта владних повноважень, а отже саме по собі не породжує правовідносин, що можуть бути предметом спору.

Отже, суд приходить до висновку, що відповідач не приймав жодного спірного рішення, яке підлягає оскарженню в порядку адміністративного судочинства.

Пунктом 1 ч.1 ст. 157 КАС України передбачено, що суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.. 157 КАС України, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2

Керуючись ст.ст. 2, 3, 17, 41, 105, 157, 165, 167, 185 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Рокитнянської селищної ради Київської області, третя особа Рокитнянська районна державна адміністрація Київської області про визнання незаконним та скасування рішень Рокитнянської селищної ради -закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного адміністративного суду через Таращанський районний суд Київської області протягом пяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Головуючий:ОСОБА_4