Справа № 826/9848/16
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2016-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

28 листопада 2016 року № 826/9848/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області, Атестаційної комісії Головного управління Національної комісії в Київській області, апеляційної атестаційної комісії північного регіону про визнання протиправним та скасування висновку від 23.03.2016 року, визнання протиправним та скасування наказу №201 о/с від 04.05.2016 року, поновлення на посаді та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Головного управління Національної поліції України в Київській області (далі - відповідач - 1), Атестаційної комісії Головного управління Національної комісії в Київській області (далі - відповідач - 2), Апеляційної атестаційної комісії північного регіону (далі - відповідач-3), в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення (висновок) атестаційної комісії ГУ НП в Київській області від 30.12.2015 року, оформлене відповідним протоколом, яким ОСОБА_1 визнаний таким, то займаній посаді не відповідає і підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність;

- визнати незаконним та скасувати висновок Апеляційної атестаційної комісії північного регіону від 23.03.2016 року, оформлене відповідним протоколом, яким відхилено скаргу ОСОБА_1 на рішення (висновок) атестаційної комісії ГУ НП в Київській області від 30.12.2015 року про визнання його таким, що займаній посаді не відповідає і підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність;

- визнати незаконним та скасувати Наказ № 201 о/с від 04.05.2016 року «По особовому складу» Головного управління Національної поліції в Київській області, в частині звільнення ОСОБА_1 та зазначено: «Відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнити зі служби в поліції у запас Збройних сил (з постановкою на військовий облік): за статтею 77, п.1 пп.5 (через службову невідповідність): полковника поліції ОСОБА_1, заступника начальника Головного управління, 04 травня 2016 року. Вислуга років па день звільнення: календарна - 23 років 00 місяців 15 днів; пільгова 23 роки 00 місяців 27 днів. Кількість невикористаних днів щорічної відпустки у році звільнення -18. Підстава: атестаційний лист ОСОБА_1 від 23.03.2016 року», а також Наказ №265 о/с від 07.06.2016 року «По особовому складу» Головного управління Національної поліції в Київській області, яким внесено часткову зміну до пункту наказу Головного управління від 04.05.2016 року №201 о/с у частині звільнення зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за статтею 77, п.1, п.п.5 (через службову невідповідність) полковника поліції ОСОБА_1, та зазначено: вважати його звільненим з 23 травня 2016 року, станом на день звільнення стаж служби у поліції для виплати надбавки за вислугу років складає 21 рік 06 місяців 15 днів; час навчання - 02 роки 06 місяців 00 днів; вислуга років для призначення пенсії та виплати одноразової грошової допомоги при звільненні зі служби в поліції - 21 рік 06 місяців 15 днів; вислуга років на пільгових умовах - 00 років 00 місяців 12 днів. Підстава: рапорт ОСОБА_1 від 25.05.2016 року, довідка №886, видана Державною установою «Територіальне медичне об'єднання Міністерства внутрішніх справ України по Київській області 29.04.2016 року, листок непрацездатності серії АГЮ №615692, виданий Київською міською клінічною лікарнею №9 20.05.2016 року;

- поновити ОСОБА_1 (НОМЕР_1) на посаді заступника начальника Головного управління Національної поліції в Київській області;

- зобов'язати Головне управління Національної поліції в Київській області виплатити ОСОБА_1 моральну шкоду, яка виникає з трудових правовідносин, в розмірі 50 000,00 грн. (п'ятдесят тисяч гривень 00 коп.).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що його звільнення із займаної посади є протиправним, оскільки проведено всупереч нормам чинного законодавства.

При цьому, ОСОБА_1 стверджує, що доводи відповідачів про невідповідність останнього займаній посаді не відповідають фактичним обставинам справи, а відтак підстави для звільнення його із займаної посади відсутні.

Представник Головного управління Національної поліції в Київській області в судовому засіданні проти позовних вимог заперечив з огляду на законність проведеного атестування, а тому вважає, що оскаржуваний наказ винесено у відповідності до вимог чинного законодавства.

Водночас, представники відповідачів-2 та -3 в судове засідання не з'явились, про час, дату та місце судового розгляду справи були повідомлені належним чином, явку своїх представників не забезпечили, відношення до позову не висловили.

За таких обставин, судом на підставі ч. 6 ст. 128 КАС України ухвалено про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи, заслухавши пояснення присутніх представників сторін у судовому засіданні, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 перебував на службі в органах внутрішніх справ України з 14.10.1996 року, а з 07.11.2015 був призначений на службу в національну поліцію згідно з наказом №1 о/с заступником начальника Головного управління Національної поліції в Київській області, з присвоєнням спеціального звання «полковника поліції».

Загальний стаж його роботи в правоохоронних органах складає 23 років 00 місяців 15 днів.

Наказом т.в.о. начальника Головного управління національної поліції в Київській області № 201 о/с від 04.05.2016 відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» на підставі п.п. 5 п. 1 ст. 77 ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника Головного управління через службову невідповідність (далі - оскаржуваний та/або спірний наказ).

Наказом №265 о/с від 07.06.2016 року «По особовому складу» Головного управління Національної поліції в Київській області внесено часткову зміну до пункту наказу Головного управління від 04.05.2016 року №201 о/с в частині звільнення зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про національну поліцію» за статтею 77, п.1 пп.5 (через службову невідповідність) полковника поліції ОСОБА_1, та зазначено: вважати його звільненим з 23.05.2016 року, станом на день звільнення стаж служби у поліції для виплати надбавки за вислугу років складає 21 рік 06 місяців 15 днів; час навчання - 02 роки 06 місяців 00 днів; вислуга років для призначення пенсії та виплати одноразової грошової допомоги при звільненні зі служби в поліції - 21 рік 06 місяців 15 днів; вислуга років на пільгових умовах - 00 років 00 місяців 12 днів. Підстава: рапорт ОСОБА_1 від 25.05.2016 року, довідка №886, видана Державною установою «Територіальне медичне об'єднання Міністерства внутрішніх справ України по Київській області 29.04.2016 року, лист непрацездатності серії АГЮ №615692, виданий Київською міською клінічною лікарнею №9 20.05.2016 року».

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульований Законом України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Згідно ч. 1 ст. 1 вказаного закону Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (ч. 1 ст. 3 Закону №580-VIII).

Частиною 1 ст. 57 Закону №580-VIII визначено, що атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.

При цьому, в контексті ч. 2 ст. 57 Закону №580-VIII атестування поліцейських проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.

Аналогічні норми в частині підстав для атестування закріплені у п. 3 розділу І Інструкції про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17.11.2015 №1465 та зареєстрованої і Міністерстві юстиції України 18.11.2015 №1445/27890 (далі - Інструкція №1465).

Відповідно до ч. 3 ст. 57 Закону №580-VIII атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками, а рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами (ч. 4 ст. 57 Закону №580-VIII).

Аналіз вказаного дає суду підстави дійти висновку, що прийняття рішення про проведення атестації щодо конкретного поліцейського та проведення атестації може мати місце у виключних випадках, а саме: при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.

В той же час, зазначені вище підстави для проведення атестації з метою вирішення питання про переміщення на нижчу посаду або звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність є наслідком виявлення ознак невідповідності поліцейського займаній посаді, зокрема, за фізичним станом, у зв'язку із хворобою, неналежною професійною підготовкою, порушенням порядку та правил несення служби. Проведення атестації для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду або звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність є можливістю у той чи інший спосіб залишення на службі та, як крайній захід, звільнення зі служби у зв'язку зі службовою невідповідністю, виходячи із професійних, моральних і особистих якостей.

Аналогічна правова позиція узгоджується з висновком Верховного Суду України, що викладений в постанові від 11.03.2014 №21-13а14.

Поряд з цим, відповідно до пп. 2 п. 1 розділу IV Інструкції організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню.

Таким чином, до списку поліцейських, які підлягають атестуванню, підлягають включенню лише ті поліцейські, відносно яких наявні підстави для проведення атестації, що передбачені ч. 2 ст. 57 Закону № 580-VIII.

Досліджуючи зміст наявної у справі копії наказу ГУ Національної поліції у м. Києві від 23.11.2015 року №16 «Про проведення атестування та створення атестаційних комісій» суд встановив, що цей наказ не містить посилань на підстави для атестування поліцейських, передбачених ч. 2 ст. 57 Закону № 580-VІІІ.

Натомість в тексті цього наказу від 23.11.2015 року зазначено, що його прийнято відповідно до Інструкції про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 17.11.2015 №1465, з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів на підставі глибокого та всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їх службової кар'єри при призначенні на вищу посаду, переміщення на нижчу, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.

Наведені підстави для призначення атестування суд оцінює критично, позаяк мета атестування, закріплена у частині першій згаданої статті, не утворює самостійну підставу для проведення атестування і перебуває у системному взаємозв'язку з вичерпними підставами, визначеними у ч. 2 ст. 57 Закону № 580-VІІІ. В свою чергу Закон № 580-VІІІ не передбачає проведення атестування без настання обставин, визначених ч. 2 ст. 57 Закону № 580-VІІІ.

Крім того, всупереч закріпленому у п.п. 2 та 3 розд. ІІ Інструкції порядку створення атестаційних комісій органів поліції, відповідач-1 не підтвердив документально факт погодження персонального складу Атестаційних комісій ГУ Національної поліції в Київській області.

За викладених обставин, суд вважає, що наявність у відповідача-1 правових підстав для включення ОСОБА_1 до списку поліцейських, які підлягають атестуванню та, відповідно, проведення атестування позивача матеріалами справи не підтверджується.

Надаючи правову оцінку діям щодо проведення атестування позивача та безпосередньо рішенню атестаційної комісії №1 Київської області Головного управління національної поліції про невідповідність позивача займаній посаді, суд зазначає про таке.

У відповідності до ч. 3 і 5 ст. 57 Закону № 580-VІІІ атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.

Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України, а саме врегульований Інструкцією про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ від 17.11.2015 № 1465, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 18.11.2015 за № 1445/27890 (далі - Інструкція № 1465).

Дана Інструкція визначає порядок атестування поліцейських, яке проводиться в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах (закладах, установах) Національної поліції України (далі - органи поліції) з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.

Пунктом 2 розд. І Інструкції № 1465 визначено, що керівники всіх рівнів зобов'язані забезпечити атестування на високому організаційному та правовому рівні з додержанням принципу відкритості (крім випадків, установлених законом) та об'єктивності в оцінці службової діяльності поліцейських, які атестуються.

Порядок організації, підготовки та проведення атестування визначений розд. ІV Інструкції № 1465. Зокрема, згідно з п. 11 розд. IV Інструкції №1465 атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

Відповідно до п. 3 розд. IV Інструкції № 1465 атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.

За змістом п. 7 - 9 розд. ІV Інструкції № 1465 керівники, які складають атестаційний лист, зобов'язані: 1) ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; 2) проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; 3) вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; 4) на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист за формою, визначеною в додатку 1 до цієї Інструкції.

В атестаційному листі зазначаються такі відомості про поліцейського, який атестується: 1) результати службової діяльності згідно з функціональними обов'язками; 2) дисциплінованість, принциповість у вирішенні службових питань, уміння будувати свої стосунки з громадянами та колегами по службі, здатність працювати над усуненням особистих недоліків, авторитет у колективі та серед населення; 3) прагнення до вдосконалення службової діяльності, почуття особистої відповідальності, стійкість моральних принципів, сміливість, рішучість, організованість, здатність контролювати власні емоції, поведінка поза службою; 4) володіння іноземними мовами; 5) культура в службі та ставлення до підвищення свого освітнього та культурного рівнів; 6) стан здоров'я та фізична підготовленість, уміння володіти табельною вогнепальною зброєю, прийомами рукопашного бою, спеціальними засобами індивідуального захисту та активної оборони, здатність переносити психофізичні навантаження та труднощі служби; 7) основні найбільш характерні та істотні недоліки в службовій діяльності та особистій поведінці; 8) інші дані, які, на думку керівника, заслуговують на увагу для більш повної характеристики підлеглого; 9) результати проходження підвищення кваліфікації.

Прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

Відповідно до п. 10, 11, 12 розд. ІV Інструкції №1465 з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.

За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією. Якщо поліцейський, який атестується, не з'явився на співбесіду з атестаційною комісією, то комісія приймає рішення без проведення співбесіди, про що робиться відповідний запис у протоколі засідання атестаційної комісії.

Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Пунктом 15 розд. ІV Інструкції № 1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

При цьому, відповідно до п. 16 розд. ІV Інструкції № 1465 атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Зміст викладених положень Інструкції № 1465 свідчить, що атестування поліцейських включає два етапи: тестування та співбесіду.

Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.

Інструкція № 1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди Атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також з'ясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитись питання.

Згідно з п. 20 - 23 розд. IV Інструкції усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення. У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у пункті 15 цього розділу. Протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.

Судом встановлено, що протоколом засідання Атестаційної комісії №1 (у складі: голови комісії - ОСОБА_2, членів комісії - ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та секретаря комісії - ОСОБА_7.), датованого 29.12.2015 за № 29/12/15-1, затверджено перелік осіб, які 30.12.2015 мають проходити співбесіду з вказаною атестаційною комісією, в т.ч. позивач.

Згідно змісту протоколу засідання Атестаційної комісії №1 Київської області ГУ НП (у складі: голови комісії - ОСОБА_6, членів комісії - ОСОБА_4, ОСОБА_8, ОСОБА_9, та секретаря комісії - ОСОБА_10), датованого 30.12.2015 року за №30/12-15, 30.12.2015 року за результатами розгляду матеріалів, проведеної співбесіди та обговорення Атестаційною комісією №1 за результатами голосування «за» - 3, «проти» - 2 було проголосовано за прийняття рішення про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді та надання рекомендації по звільненню останнього зі служби в поліції через службову невідповідність.

На думку суду, оскільки дане негативне рішення Атестаційної комісії в силу положень п. 28 розд. ІV Інструкції № 1465 тягне за собою правові наслідки у вигляді звільнення особи зі служби через службову невідповідність, таке рішення, незалежно від форми його оформлення, повинно бути мотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мали вплив на його прийняття.

Дослідивши текст цього протоколу засідання Атестаційної комісії №1, суд встановив, що предметом дослідження атестаційної комісії були наступні документи: атестаційний лист, декларація про доходи, послужний список (форма 1), інформаційна довідка, висновок про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України «Про очищення влади», інформація з відкритих джерел (без ідентифікації таких матеріалів).

В матеріалах справи наявні копія службової характеристики на ОСОБА_1 та зазначені вище документи, роздруківка електронного результату тесту MIDOT IntegriTEST за 08.12.2015 (зокрема, останній відповідно інформації з офіційного сайту російського представництва компанії «Midot Ltd» (http://www.midot.com/russian/integritest/) являється комп'ютерним тестом для оцінки благонадійності, що дозволяє оцінити ймовірність ризиків деструктивної поведінки і службових зловживань на робочому місці кандидатів на роботу шляхом оцінки їх думок, суджень та вчинків в минулому).

Проаналізувавши зміст вказаних документів суд встановив наступне.

Відповідно до атестаційного листа, за час служби в ОВС та на займаній посаді ОСОБА_1 зарекомендував себе позитивно. Володіє необхідними професійними знаннями і навичками ефективного керівництва. Має добрі організаторські здібності, вміє визначати пріоритетні напрямки в службовій діяльності і організувати роботу колективу. Добре знає та вміло застосовує чинне законодавство і відомчі нормативно-правові акти. У стройовому відношенні підтягнутий, фізично розвинутий добре. Табельною вогнепальною зброєю, прийомами рукопашного бою, спеціальними засобами індивідуального захисту та активної оборони володіє впевнено.

Згідно даних інформаційної довідки за результатами складання підсумкових заліків за 2014 - 2015 навчальний рік отримав загальну оцінку зі службової підготовки - «добре».

До послужного списку позивача внесені записи про нагородження ОСОБА_1 за період служби в органах МВС, про оголошення позивачу подяк, надання почесної грамоти, почесного знаку і відзнак, в т.ч. з виплатою грошової винагороди (всього 15).

Згідно з довідкою про результати перевірки, передбаченої Законом України «Про очищення влади», заборони, передбачені Законом України «Про очищення влади» на вказану особу не поширюються.

Згідно наданої представником відповідача роздруківки електронного результату тесту MIDOT IntegriTEST за 08.12.2015, що ідентифікується відповідачем як така, що стосується позивача, протестовану особу рекомендовано до роботи.

За даними атестаційного листа підтверджується, що за наслідками тестування позивач отримав 35 балів з тесту на загальні здібності та навички і 39 балів з тесту на професійні знання. Згідно п. 10 розд. ІV Інструкції № 1465, мінімальний бал за кожен тест складає 25 балів. При цьому, під час розгляду справи відповідач-1 не довів, що отримана позивачем кількість балів за тести свідчить про його професійну невідповідність.

Між тим, у послужному списку позивача наявні записи про накладені на ОСОБА_1 та зняті/незняті дисциплінарні стягнення у вигляді доган, зауважень і попередження про неповну посадову відповідність, водночас відомості про застосування до позивача дисциплінарних стягнень за час роботи в Національній поліції відсутні.

Щодо посилань відповідачів на скарги з сайтів суд не бере до уваги, оскільки вказані обставини належним чином не перевірені та жодних висновків за цими скаргами не складено.

Крім того, в тексті протоколу засідання Атестаційної комісії №1 від 30.12.2015 №30/12-15 наявні посилання про проведення співбесіди, в ході якої членами атестаційної комісії ОСОБА_1 були поставлені питання, які стосувались професійної діяльності поліцейського та мотивації особи щодо подальшого проходження служби в Національній поліції та ін. Тексти конкретних поставлених ОСОБА_1 членами Атестаційної комісії запитань та тексти наданих позивачем відповідей в цьому протоколі від 30.12.2015 відсутні.

Дослідивши зміст вказаних документів суд дійшов висновку, що деякі з них (а саме послужний список) містили відомості про випадки неналежного виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов'язків за час служби в органах МВС, наслідком чого стало застосування до нього дисциплінарних стягнень, що відповідає одному з критеріїв п. 16 розд. IV Інструкції.

Водночас суд встановив відсутність в тексті протоколу засідання Атестаційної комісії №1 посилань (пояснень) щодо мотивів, якими керувалися члени комісії при прийнятті оспорюваного рішення (висновку) про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин справи, суд приходить до висновку про відсутність у справі матеріалів, що містять інформацію про мотиви, якими атестаційна комісія керувалась під час прийняття рішення від 30.12.2015 (зокрема: посилань на конкретні обставини, що свідчать про недостатній рівень теоретичних знань та професійних якостей позивача, чи інші дані, які б свідчили про його низький професійний потенціал; невідповідність позивача оновленим вимогам суспільства до професії поліцейського, інших обставин, що свідчать про несумісність особи позивача посаді, яку він займає), та проведення атестації позивача без законних на те підстав і з порушенням встановленого порядку погодження персонального складу атестаційної комісії та порядку проведення атестації.

Враховуючи викладене у сукупності суд дійшов висновку, що рішення Атестаційної комісії Київської області №1 ГУ Національної поліції від 30.12.2015 про те, що ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, задокументоване в тексті атестаційного листа, є незаконним та не ґрунтується на вимогах Інструкції № 1465, а тому, на думку суду, є протиправним і відповідно підлягає скасуванню.

Що ж стосується правомірності рішення Апеляційної атестаційної комісії Північного регіону від 23.03.2016 року, то суд вважає за необхідне зауважити наступне.

Порядок перегляду апеляційними атестаційними комісіями північного регіону висновків атестаційних комісій, які були створені в головних управліннях Національної поліції у м. Києві, Київській, Чернігівській, Житомирській, Вінницькій, Черкаській областях у зв'язку з надходженням скарг поліцейських визначено в розд. VI Інструкції № 1465.

Пунктами 12 - 14, і 16 розд. VI Інструкції № 1465 встановлено, що апеляційна атестаційна комісія на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, шляхом відкритого голосування приймає рішення про відхилення скарги поліцейського або скасовує висновок відповідної атестаційної комісії та приймає новий висновок.

Рішення апеляційної атестаційної комісії приймаються більшістю голосів присутніх на засіданні членів апеляційної атестаційної комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос голови апеляційної атестаційної комісії.

Рішення апеляційної атестаційної комісії оформляються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, мотиви прийнятого рішення. Протокол підписує головуючий і члени комісії, які брали участь у прийнятті рішення. При цьому, протоколи апеляційної атестаційної комісії зберігаються в підрозділі кадрового забезпечення органів поліції, де проходить службу поліцейський, який атестувався.

Висновки апеляційної атестаційної комісії заносяться до атестаційного листа, який підписують голова та секретар комісії, та протягом 5 робочих днів надсилаються для обов'язкового негайного виконання керівнику, якому надано право на призначення поліцейського на посаду та звільнення з посади або зі служби в поліції.

В тексті атестаційного листа ОСОБА_1 проставлена відмітка про прийняття 23.03.2016 року Апеляційною атестаційною комісією Північного регіону рішення про відхилення скарги позивача на рішення Атестаційної комісії, про що свідчать підписи голови атестаційної комісії і секретаря атестаційної комісії.

В ході розгляду даної справи відповідач-3 не надав суду копію відповідного протоколу (та/або витягу з нього), оформленого за результатами проведення засідання, на якому розглядалася скарга позивача, а також жодні належні та допустимі докази правомірності прийнятого ним 23.03.2016 року рішення.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги встановлену судом незаконність проведення атестації позивача та протиправність рішення Атестаційної комісії Київської області №1 ГУНП, суд дійшов висновку про безпідставність та протиправність також рішення Апеляційної атестаційної комісії Північного регіону від 23.03.2016 року про відхилення скарги позивача.

Стосовно правомірності позовної вимоги позивача про визнання протиправним та скасування наказу ГУ Національної поліції Київської області від 04.05.2016 року№201 о/с в частині звільнення його з поліції через службову невідповідність суд зазначає наступне.

Пунктом 24 розділу ІV Інструкції № 1465 встановлено, що за результатами атестування висновки, зазначені в протоколі атестаційної комісії, заносяться до атестаційного листа, який підписується головою та секретарем комісії та в місячний строк направляється до керівника, якому надано право на призначення поліцейського на посаду та звільнення з посади або зі служби в поліції.

Відповідно до п. 28 розд. ІV Інструкції № 1465 керівники органів поліції, яким надано право призначення поліцейського на посаду та звільнення з посади або зі служби в поліції, зобов'язані через 15 календарних днів з дня підписання атестаційного листа з висновками, визначеними підпунктом 3 або 4 пункту 15 цього розділу, забезпечити його виконання шляхом видання відповідного наказу.

Отже, атестаційний лист, у якому міститься висновок атестаційної комісії про невідповідність особи поліцейського займаній посаді підлягає обов'язковому виконанню шляхом видання наказу про звільнення з підстав, визначених п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність).

Зі змісту витягу зі спірного наказу ГУ Національної поліції в Київській області від 04.05.2016 року №201 о/с вбачається, що єдиною підставою для його видання в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції слугував атестаційний лист від 23.03.2016 року, що було предметом дослідження атестаційної комісії та на підставі якого, зокрема було винесено рішення, яке за наведеними вище по тексту судового рішення висновком суду являється протиправним, а тому суд вважає, що у даному випадку повний захист прав позивача є неможливим без визнання такого наказу протиправним та його скасування в частині, що стосується позивача.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача в частині визнання протиправним та скасування наказу ГУ Національної поліції в Київській області від 04.05.2016 року №201 о/с також підлягають задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При цьому суд керується позицією, викладеною у постанові Верховного Суду України від 28.10.2014 (№ рішення у ЄДРСР 41602330), відповідно до якої у випадку незаконного звільнення працівника з роботи, його порушене право повинно бути відновлене шляхом поновлення його на посаді, з якої його було незаконно звільнено.

Враховуючи те, що позивача було протиправно звільнено зі служби в поліції, суд дійшов висновку, що позивач підлягає поновленню на тій посаді та у тому органі, з якого він був протиправно звільнений, а саме на посаді заступника начальника ГУ Національної поліції в Київській області з дати його звільнення, тобто з 04.05.2016 року.

Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача-1 моральної шкоди в розмірі 50000,00 грн. суд зазначає наступне.

Згідно ст. 56 Конституції України, кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 р. № 4 визначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Статтею 23 Цивільного кодексу України визначено, що моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно ст.1173 Цивільного кодексу України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Як зазначено у п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 р. № 4, у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями (бездіяльністю) її заподіяно та якими доказами вона підтверджується. Факт заподіяння моральної шкоди повинен довести позивач.

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 р. № 6 визначено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Позивачем у позовній заяві не вказано, в чому саме полягає завдання йому моральної шкоди, при цьому, наведене не підтверджене жодними належними доказами, як і не доведено завдання шкоди психічному чи фізичному стану позивача, а відтак підстави для задоволення позовних вимог в цій частині відсутні.

Згідно ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв'язок доказів у їх сукупності, та враховуючи, що докази, наведені відповідачем у запереченнях на позов, не спростовують доводи позивача, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню частково.

Керуючись статтями 69-71, 160-163, 167, 254, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення (висновок) атестаційної комісії ГУ НП в Київській області від 30.12.2015 року, оформлене відповідним протоколом, яким ОСОБА_1 визнаний таким, що займаній посаді не відповідає і підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Визнати протиправним та скасувати висновок Апеляційної атестаційної комісії північного регіону від 23.03.2016 року, оформлене відповідним протоколом, яким відхилено скаргу ОСОБА_1 на рішення (висновок) атестаційної комісії ГУ НП в Київській області від 30.12.2015 року про визнання його таким, що займаній посаді не відповідає і підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Визнати протиправним та скасувати Наказ №201 о/с від 04.05.2016 року «По особовому складу» Головного управління Національної поліції в Київській області в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції у запас Збройних сил (з постановкою на військовий облік): за статтею 77, п.1 пп.5 (через службову невідповідність).

Поновити ОСОБА_1 (НОМЕР_1) на посаді заступника начальника Головного управління Національної поліції в Київській області.

Допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на посаді заступника начальника Головного управління Національної поліції в Київській області з 04.05.2016 року.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня її отримання. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Є.В. Аблов