Справа № 755/18359/15-а
Суддя: Федотов І.В.
Дата ухвалення: 2016-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

29 листопада 2016 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Федотова І.В.,

суддів: Ісаєнко Ю.А. та Оксененка О.М.,

за участю секретаря Полякової А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду, апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2016 року у справі за адміністративним позовом а позовом ОСОБА_2 до Лівобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_2 звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про роз'яснення постанови від 18.07.2016 року по справі № 755/18359/15-а. Також позивач просила розглянути питання про винесення окремої ухвали суду по справі за заявою від 08.08.2016 року.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2016 року у задоволенні заяви відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, заявником подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, у зв'язку з порушенням судом першої інстанції норм матеріального права та прийняти нове рішення про задоволення заяви.

В судове засідання сторони не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у зв'язку із чим, колегія суддів, на підставі ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 41, ч. 4 ст. 196 КАС України розглядає справу за їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з п.1 ч.1 ст.199, ч.1 ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 липня 2016 року, винесеною у адміністративній справі № 755/18359/15-а, частково задоволено позов ОСОБА_2 до Лівобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії.

Зазначеною постановою визнано протиправною бездіяльність Управління Пенсійного фонду України у Дніпровському районі м. Києва у поновленні виплати ОСОБА_2 пенсії за віком, починаючи з 29 березня 2015 року та зобов'язано Лівобережне об'єднане управління Пенсійного фонду України в м. Києві поновити виплату раніше призначеної пенсії ОСОБА_2 починаючи з 29 березня 2015 року.

Відмовляючи у задоволенні вказаної заяви, суд першої інстанції виходив з того, що судом у повному обсязі вирішені питання відносно кожної вимоги позивача, чітко зазначено з яких підстав задоволено позов, час з якого має бути поновлено виплату пенсії, а тому судове рішення є зрозумілим і додаткового роз'яснення не потребує.

Колегія суддів погоджується з таким рішенням суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 170 КАС України передбачено, що якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання (ч.2 ст.170 КАС України).

Дана норма передбачає підстави для роз'яснення судового рішення в судовому засіданні. Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Роз'яснення судового рішення можливе коли воно нечітке за змістом, є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Як слідує з роз'яснень, що містяться в п.21 постанови Пленуму Верхового Суду України № 14 від 18.12.2009р. «Про судове рішення у цивільній справі», роз'яснення судового рішення можливе у випадку, коли воно є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію; при цьому суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд своєю ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Дослідивши зміст судового рішення, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що воно не потребує роз'яснення за тими обставинами, які викладені в заяві, з огляду на те, що фактично позивач просить роз'яснити питання стосовно проведеного відповідачем перерахунку пенсії за рішенням суду.

Крім того, враховуючи, що при прийнятті постанови окрема ухвала суду не виносилася, заява стосовно винесення окремої ухвали ОСОБА_2 подана 08.08.2016 року, тобто вже після вирішення справи по суті, колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення заяви.

З огляду на викладене, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, виніс ухвалу у відповідності до норм матеріального та процесуального права.

Доводи викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження, судове рішення постановлене з дотриманням норм процесуального права, тому судова колегія залишає його без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 199, 200, 205, 206, 254 КАС України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя:

Судді:

Повний текст ухвали виготовлено 05.12.2016 року.

Головуючий суддя Федотов І.В.

Судді: Ісаєнко Ю.А.

Оксененко О.М.