Справа № 820/5395/16
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2016-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

01 грудня 2016 р. № 820/5395/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Полях Н.А.,

при секретарі судового засідання - Корнієнка А.Д.,

за участі:

1-го представника позивача - Верещагіна Є.В.,

2-го представника позивача - Орехової Т.І.,

представника відповідача - Ковальчука Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Акціонерної компанії "Харківобленерго" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом, в якому просить суд: - скасувати податкове повідомлення - рішення від 12.09.2016 року № 0, винесене Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС.

В обґрунтування позову вказано, що 13.09.2016 року АК "Харківобленерго" було отримане податкове повідомлення-рішення від 12.09.2016 року № 0 від Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників податків у м. Харкові Міжрегіонального головного управління Державної фіскальної служби, в якому зазначено, що через порушення ст. 201 Податкового кодексу України нараховано штраф за затримку реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних у сумі 5313,53 грн. Позивач зазначив, що неможливість своєчасної реєстрації податкових накладних, за не реєстрацію яких і накладено відповідачем штрафні санкції, виникла саме через неправомірні дії самого відповідача, що викладені у позові, а тому накладення штрафних санкцій згідно з повідомленням-рішенням від 12.09.2016 року № 0 є безпідставним та неправомірним. З огляду на такі обставини позивач просить суд скасувати оскаржуване податкове повідомлення-рішення.

Відповідачем надано заперечення на адміністративний позов, в яких, посилаючись на законність та обґрунтованість оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та його винесення на підставі та на виконання норм податкового законодавства за результатами перевірки позивача, просив суд відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Представники позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, підтримав правову позицію, викладену у запереченнях на адміністративний позов, та просив суд у задоволенні позову відмовити. Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС відповідно п.200.10 ст. 200 розділу V Податкового кодексу України, в порядку статті 76 глави 8 розділу II Кодексу проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за червень 2016 року АК "Харківобленерго".

За результатами зазначеної камеральної перевірки 19.08.2016 року відповідачем складено Акт №517/28-09-41-14/00131954, відповідно до якого відповідачем зроблено висновок, що дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасну реєстрацію АК «Харківобленерго» податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних складених у червні 2016 року (перелік яких наведено в Додатках 1,2 до акту), чим порушено абз.11 п. 201.10 ст. 201 розділу V, Податкового кодексу України.

Позивачем надано заперечення на акт перевірки №01-12/6439 від 31.08.2016 року, за результатами розгляду яких, відповідачем за №232/10/28-09-41-21 від 07.09.2016 року висновки акту перевірки залишено без змін.

На підставі Акту перевірки 12.09.2016 року відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення за № про застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 5313,53 грн.

Не погоджуючись із позицією та рішенням відповідача, позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із зазначеним позовом.

По суті заявлених вимог суд зазначає наступне.

Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Згідно з висновками Акта перевірки відповідачем встановлене порушення АК "Харківобленерго" встановленого терміну реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних по платниках ПДВ за податковими зобов'язаннями червня 2016 року на суму 53135,29 грн., чим порушено абз. 11 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Відповідно до приписів п.201.1 ст. 201 Податкового кодексу України платник податку зобов'язаний надати покупцю (отримувачу) податкову накладну, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Разом із цим ПКУ передбачено, що платник податку має право зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену за формулою відповідно до п. 2001.3 ст. 2001 цього ПКУ.

Суд зазначає, що з 1 січня 2015 року набрав чинності Закон України від 28 грудня 2014 року № 71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи", яким запроваджено нові правила функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Система електронного адміністрування податку на додану вартість запроваджена поетапно відповідно до пункту 35 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України: - з 1 січня до 1 липня 2015 року - у тестовому режимі; - з 1 липня 2015 року - на постійній основі.

Відповідно до п.2001.1 ст. 2001 Податкового кодексу України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2001.3 ст. 2001 Податкового кодексу України передбачено, що платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою:

еНакл = еНаклОтр + еМитн + еПопРах + еОвердрафт - еНаклВид - еВідшкод - еПеревищ, де: SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

еПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200 1.2 цієї статті.

Таким чином з врахуванням вище зазначених норм, підприємствами застосовується формула, складовими якої є: - сума ПДВ за виданими податковими накладними, яка зменшує суму за формулою, - сума ПДВ за отриманими податковими накладними, яка збільшує суму за формулою, - сума поповнення електронного рахунку у системі електронного адміністрування ПДВ, яка також збільшує суму за формулою.

Суд приходить до висновку, що передумовами для реєстрації виданих компанією податкових накладних є поповнення електронного рахунку або наявність достатньої суми податкового кредиту з ПДВ за отриманими податковими накладними.

На виконання вищевказаного, позивачем у червні 2016 року були складені податкові накладні та відображені у декларації з податку на додану вартість. Строк реєстрації цих накладних відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПКУ складав не пізніше 15 календарних днів, наступних за датою їх складання. Але для реєстрації податкових накладних необхідно було мати поповнення електронного рахунку компанії у системі електронного адміністрування.

З наявних матеріалів справи вбачається, що протягом серпня-листопада 2015 року компанією були укладені договори про розстрочення грошових зобов'язань з ПДВ із СДПІ ОВП у м. Харкові МГУ ДФС, строк погашення яких припадав на кінець грудня 2015 року.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України (КМУ) від 04.06.2015 року № 375, що передбачає порядок надання у 2015 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам, 16.12.2015 року були проведені розрахунки з погашення заборгованості з різниці в тарифах з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону "Про Державний бюджет України" в рахунок погашення заборгованості АК "Харківобленерго" () з податку на додану вартість у сумі 61929110,13 грн. за договорами розстрочення грошових зобов'язань з ПДВ, укладених у 2015 році. Зокрема, 10.12.2015 року укладено договір № 623/21 про організацію взаєморозрахунків відповідно до постанови КМУ від 04.06.2015 року № 375, за яким 16.12.2015 року сплачено Позивачем податок на додану вартість у сумі 61929110,00 грн.

Пунктом 9 "Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість", затвердженого постановою КМУ від 16.10.2014 року № 569, зі змінами, внесеними постановою КМУ від 18.11.2015 року № 967, передбачено, що у разі проведення органами Казначейства таких розрахунків у поповнення електронного рахунка враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов'язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, за коригуючими реєстрами. Цим же пунктом встановлений алгоритм обміну інформацією між Казначейством та ДФС про проведення розрахунків, надання коригуючих реєстрів тощо та строки виконання. Останньою дією у цьому ланцюжку є збільшення суми поповнення електронного рахунка платника податку на суму зменшення залишку узгоджених податкових зобов'язань, що обліковується Казначейством.

Так, передбачено: "Інформація про проведення таких розрахунків з податку надається Казначейством до ДФС у розрізі платників податку не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати проведення таких розрахунків.

На підставі інформації про проведення розрахунків, отриманої від Казначейства, ДФС формує та не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації надсилає Казначейству коригуючі реєстри у межах залишку узгоджених податкових зобов'язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, але не більше суми проведених розрахунків.

У день отримання коригуючих реєстрів Казначейство зменшує залишок узгоджених податкових зобов'язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, та повідомляє про це ДФС.

ДФС на підставі інформації про зменшення залишку узгоджених податкових зобов'язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації збільшує суму поповнення електронного рахунка такого платника податку на суму такого зменшення".

Проте, всупереч наведеному, Державна фіскальна служба України та Державна казначейська служба України до цього часу не виконали свій обов'язок щодо поповнення електронного рахунку у системі електронного адміністрування ПДВ за проведеними взаєморозрахунками.

З наявних матеріалів справи вбачається, що позивач звертався до ДКС України та до ДФС України листами від 16.12.2015 року № 01-12/10189, № 01-12/10190, від 24.02.2016 року № 01-12/1442, від 06.06.2016 року № 01-12/4354 з проханням здійснити поповнення рахунку компанії, але конкретних відповідей компанія не отримала.

Викладені факти підтверджуються постановою Харківського окружного адміністративного суду від 04.08.2016 року у справі № 820/2884/16, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 24.10.2016 року, визнано: протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України щодо нездійснення збільшення суми поповнення електронного рахунку акціонерної компанії «Харківобленерго» у системі електронного адміністрування ПДВ на суму 61929110,13 грн.; протиправною бездіяльність Державної казначейської служби України щодо нездійснення зменшення залишку податкових зобов'язань акціонерної компанії «Харківобленерго», що обліковується Казначейством у системі електронного адміністрування ПДВ, у сумі 61929110,13 грн. та зобов'язано: Державну фіскальну службу України збільшити суму поповнення електронного рахунку акціонерної компанії «Харківобленерго» у системі електронного адміністрування ПДВ на суму 61929110,13 грн.; Державну казначейську службу України зменшити залишок податкових зобов'язань акціонерної компанії «Харківобленерго», що обліковується Казначейством у системі електронного адміністрування ПДВ, на суму 61929110,13 грн.

Суд зазначає, що саме вказана протиправна та встановлена судом бездіяльність з боку ДФС України та ДКС України призвела до унеможливлення своєчасної реєстрації податкових накладних, зокрема, за червень 2016 року, та застосування до позивача штрафних санкцій.

При цьому судом встановлено, що позивач належно здійснював реєстрацію податкових накладних в межах суми ліміту на електронному рахунку ПДВ, що підтверджується п. 3.2 Акта, де зазначено, що "згідно даних податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2016 року АК "Харківобленерго" задекларувало обсяги постачання у сумі 416893481 грн., ПДВ - 83378697 грн. Перевіркою встановлено, що АК "Харківобленерго" у червні 2016 року було складено та включено податкових зобов'язань червня 2016 року податкові накладні, зареєстровані станом на 19.08.2016 року) в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням встановленого терміну реєстрації на суму ПДВ 33 429169,02 грн., у тому числі податкові накладні, виписані та зареєстровані платникам ПДВ лише на суму 53135,29 грн.".

Тільки після отримання 13.07.2016 року податкової накладної від основного постачальника ДП "Енергоринок", коли сума ліміту на електронному рахунку набула позитивного значення, у компанії з'явилась можливість зареєструвати свої податкові накладні, що і було зроблено.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). За приписами ч.1 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов до висновку що затримка у реєстрації податкових накладних відбулась не з вини позивача, а тому у контролюючого органу були відсутні підстави для застосування до АК "Харківобленерго" штрафних санкцій, а тому податкове повідомлення-рішення від 12.09.2016 року № 0, винесене Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС є протиправним, та на виконання вимог ст. 162 КАС України підлягає скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 94 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 8-14, 71, 94, 160-163, 167, 186, 254 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Акціонерної компанії "Харківобленерго" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення - рішення від 12.09.2016 року № 0, винесене Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС на користь Акціонерної компанії "Харківобленерго" () судовий збір у розмірі 1378 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн..

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 02.12.2016 року.

Суддя Полях Н.А.