Справа № 591/2572/16-а
Суддя: Бурда Б. В.
Дата ухвалення: 2016-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 591/2572/16-а
Провадження № 2-а/591/542/16
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2016 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого судді Бурда Б.В,

при секретарі Гребенькової О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач свої вимоги мотивує тим, що 22.04.2016 року постановою відповідача його було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96-1 КпАП України. Зазначив, що в матеріалах адміністративної справи відсутні будь які докази на підтвердження його вини у вчиненні правопорушення, він ніяких правопорушень не вчиняв. Роботи які проводилися у його квартирі не є будівництвом чи реконструкцією. Він проводив роботи з ремонту та поліпшення благоустрою квартири, які не потребували реєстрації декларації про початок виконання робіт. Тому просить скасувати вказану постанову як незаконну.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та зазначили, що позивач отримав постанову 25.05.2016 року.

Відповідач сповіщений про час та місце розгляду справи, але його представник до суду не зявився.

Суд, заслухавши пояснення представника, дослідивши подані суду докази, вважає, що позов не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої встановлено, що 08 квітня 2016 року посадовцями Управління проведено перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Результати перевірки оформлено актом від 08.04.2016 року.

Підставою для проведення перевірки стало звернення мешканця ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 з приводу порушення позивачем вимог закону під час здійснення робіт у квартирі №167 внаслідок чого були порушені його права та пошкодженого належне йому майно.

Згідно вказаного акту перевірки ОСОБА_1 допущено порушення ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 4 п. 8.14 ДБН В.3.2-2-2009 внаслідок проведення робіт у квартирі АДРЕСА_1. Зокрема, перевіркою встановлено, що фактичне розміщення кімнат квартри не відповідає кресленням технічного паспорту: демонтовано цегляну перегородку між приміщеннями №2 (туалет) та № 3 (ванна), збільшено площу приміщення № 4 (кухня) за рахунок приміщення № 3 (ванна) шляхом демонтажу цегляної стіни та облаштування іншої; проводяться роботи по збільшенню площі балкону орієнтовно на 1,5 кв.м. шляхом облаштування металевої конструкції з використанням профільного листа та збільшення площі залізобетонної плити з використанням бетонної суміші, чим змінено фасадну частину житлового будинку.

У цей же день відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення № 178 та приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 178 та №178/1.

Зазначеним приписами позивача зобовязано у термін до 08.07.2016 року усунути порушення у сфері містобудівної діяльності в установленому законодавством порядку та зобовязано зупинити виконання будівельних робіт.

22 квітня 2016 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області (головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_3І.) прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави.

Спеціальним законом, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини 1 статті 4 цього Закону обєктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Пункт 2 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466, визначає будівельні роботи, як роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

За приписами статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Частина 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає державний архітектурно-будівельний контроль як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 4 названої статті Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадовим особам органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки надано право видавати обовязкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно частини 1 статті 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту обєктів чи споруд тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до пятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від пятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 7 статті 96 КУпАП передбачено, що виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів I категорії складності тягнуть за собою накладення штрафу від трьохсот п'ятдесяти до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до частини 1 статті 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої пятої), частини перша та друга статті 188-42).

Таким чином, виявлення контролюючим органом факту проведення будівельних робіт без документів, що дають право на їх проведення є підставою для внесення припису щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та притягнення винних осіб до відповідальності.

Позивач обґрунтовуючи свій позов зазначив, що у квартирі проводилися роботи з перепланування, а реконструкція та вимог закону не порушував.

Представник позивача в судовому засіданні пояснив, що дійсно цегляна перегородка була переміщена та проводилися роботи з ремонту балкону, якій перебував в аварійному стані. Ніякі дозволи на проведення вказаних робіт не отримувалися, оскільки їх отримання не передбачено законом.

Але вказані посилання позивача не заслуговує на уваги з огляду на наведені вище обставини та положення закону, а також враховуючи наступне.

Водночас, суд не звернув уваги, що за змістом статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» отримання права на початок виконання будівельних робіт носить повідомлювальний характер та від відповідача не вимагалось вчинення якихось складних дій щодо дотримання вимог закону.

За положеннями ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Згідно ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» б удівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" . Архітектор - автор проекту або уповноважена ним особа бере участь у прийнятті в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта архітектури та підписує відповідний акт. Без підпису архітектора - автора проекту або уповноваженої ним особи такий акт є недійсним.

Згідно ДБН В.3.2-2-2009: При проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями. При проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей. (8.14)

Відповідно до ст. 100 ЖК України виконання наймачем робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребують отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення обєкта в експлуатацію не потребується.

Порядком утримання, ремонту, реконструкції, реставрації фасадів будинків та споруд на території міста Суми (рішення СМР від 25 лютого 2009 року № 2366-МР) визначений обовязок замовника отримання технічного завдання на проектування, яке повинне включати архітектурні креслення фасадів будинків з вимогами фактури, кольору облицювання, креслення архітектурних деталей (карнизів, віконних рам тощо), дані про значення допустимих навантажень на стіни будинку, клас енергетичної ефективності будинку, без отримання акту обстеження стін з оцінкою їх технічного стану (характеристик несучої здатності, показників відхилення від вертикальної поверхні тощо), креслення зовнішніх стін з вузлами примикань до зовнішніх елементів; роботи по проектуванню та виконанню ремонту, реконструкції, реставрації, реабілітації, консервації фасадів будинків та споруд виконуються на підставі рішення виконавчого комітету Сумської міської ради, після затвердження паспорта, та погодження необхідної науково-проектної документації .

Будь-яких належних доказів на підтвердження того, що роботи що проводилися у квартирі позивача (в тому числі на балконі) не передбачали втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, суду не надано.

В той же час, як встановлено судом позивачем проводилися роботи з ремонту та реконструкції балкону, без дотримання наведених вище вимог закону.

Відповідно до приписів ч.3 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

З урахуванням викладеного суд вважає що відповідач при вирішенні питання про притягнення позивача до адміністративної відповідальності дія у спосіб та порядок визначений законом, факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення визначеного ч. 7 ст. 96 КпАП України був достовірно встановлений та підтверджений доказами, а тому підстав для задоволення позову не має.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 71, 72, 94, 160-163, 171-2 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову за необґрунтованістю вимог.

Постанову суду може бути оскаржено до Харківського апеляційного адміністративного суду через Зарічний районний суд м. Суми, шляхом подачі скарги в десятиденний строк з дня отримання її повного тексту.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст постанови виготовлено 01 грудня 2016 року. Суддя