Справа № 817/66/16
Суддя: Гломб Ю.О.
Дата ухвалення: 2016-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

04 листопада 2016 р.Р і в н е 817/66/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гломба Ю.О. за участю секретаря судового засідання Маринич В.М. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1

відповідача: представник Курганська О.В. третьої особи відповідача: представник Жук В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Адвоката ОСОБА_1

до Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача КП "Управління механізації будівництва"

про визнання протиправними та скасування рішень

В С Т АН О В И В:

Адвокат ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, в якому з урахуванням заяви про зміну позовних вимог просить визнати протиправними та скасувати рішення Дисциплінарної палати від 24.12.2015 року №І-Д/30-2, від 21.01.2016 року №І-Д/31-6 повністю з моменту їх прийняття.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивача вказує, що КДКА Рівненської області було порушено дисциплінарну справу відносно позивача та притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за скаргою, яка не містила відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, оскільки всі дії, які відповідач у оскаржуваних рішеннях вважав дисциплінарним проступком вчинялися позивачем не в статусі адвоката, а як представником юридичної особи, який діяв на підставі довіреності. Просив суд визнати протиправними та скасувати оспорювані рішення від 24.12.2015 року та від 21.01.2016 року.

Представник КДКА Рівненської області адміністративний позов не визнала з підстав викладених в письмових запереченнях. У відповідності до поданих письмових заперечень представник відповідача зазначила, що під час перевірки скарги ліквідатора КП «Управління механізації будівництва» Жук В.І. було встановлено, що для здійснення представництва юридичної особи - КП «Управління механізації будівництва» адвокат ОСОБА_1 зобов'язана була укласти договір про надання правової допомоги, на підставі якого могла бути видана довіреність, оскільки інших передбачених ч. 3 ст. 237 ЦК України підстав для здійснення адвокатом представництва інтересів підприємства немає. Проте адвокат не виконала свій професійний обов'язок, встановлений Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» щодо укладення з КП «Управління механізації будівництва» договору про правову допомогу. Крім того, під час подачі заперечень по цивільній справі №569/12844/15-ц та визнаючи позов ОСОБА_4 до КП «Управління механізації будівництва» не проінформувавши ліквідатора підприємства Жука В.І. про правову позицію у даній справі, адвокат ОСОБА_1 допустила порушення Правил адвокатської етики.

Просила суд відмовити в задоволені позовних вимог повністю.

Судом було залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Колективне підприємство «Управління механізації будівництва». Представник третьої особи просив відмовити у задоволенні позову у зв'язку із порушенням позивачем Правил адвокатської етики та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Заслухавши пояснення представників сторін, повно і всебічно з'ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 25 листопада 2015 року до КДКА Рівненської області надійшла скарга ліквідатора КП «Управління механізації будівництва» Жука В.І. на дії адвоката ОСОБА_1

24 грудня 2015 року Дисциплінарною палатою КДКА Рівненської області було прийнято рішення №І-Д/30-2, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ліквідатора КП «Управління механізації будівництва» Жука Віктора Івановича та призначено розгляд дисциплінарної справи на 15 год. 00 хв. 21 січня 2016 року.

21 січня 2016 року адвоката ОСОБА_1 рішенням Дисциплінарної палати КДКА Рівненської області притягнуто до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у виді попередження.

Не погоджуючись з рішеннями про порушення дисциплінарної справи та про притягнення до дисциплінарної відповідальності, адвокат звернулася до суду за захистом порушеного права.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон) Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків.

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Положеннями статті 36 Закону визначено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Частиною першою статті 39 Закону визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 (надалі - Положення), із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 30.07.2015 року №86, це Положення розроблено відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Закону України «Про звернення громадян», Правил адвокатської етики, затверджених Установчим З'їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року, Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 268 (нова редакція) та інших актів законодавства України і Національної асоціації адвокатів України, з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Пунктом 14 Положення передбачено вимоги до заяви (скарги) щодо поведінки адвоката. Судом встановлено, що скарга ліквідатора Колективного підприємства «Управління механізації будівництва» Жука В.І. на дії адвоката ОСОБА_1 вимогам Положення відповідала та за змістом містила відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Щодо тверджень позивача про те, що їй не було вручено копію скарги та не повідомлено про її розгляд суд зазначає таке.

Відповідно до Положення про Раду адвокатів України, до статті 55 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" N 5076-VI від 05.07.2012 р. Радою адвокатів України затверджено рішенням Ради адвокатів України від 16 лютого 2013 року № 77 Регламент кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону (далі по тексту - "Регламент"), яким визначено порядок роботи кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (далі по тексту - "КДКА") в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі з реалізації повноважень, наданих Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - "Закон"), а також процедура розгляду питань, віднесених до її компетенції Законом, іншими актами, що регулюють діяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій; порядок вирішення питань процедурної діяльності КДКА, що віднесені до її компетенції, організації проведення засідань КДКА, порядок прийняття рішень КДКА; процедура підготовки, розгляду та прийняття КДКА рішень з питань, що належать до її повноважень, та інші процедурні питання діяльності визначені Регламентом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до пп.6.1.1 Регламенту, формою роботи КДКА є засідання.

Згідно пп.6.1.2 Регламенту про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання КДКА (палати КДКА), члени КДКА (палати КДКА) та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються не пізніше як за п'ять днів до дня проведення засідання.

Підпунктом 6.4.1 Регламенту встановлено, що учасниками засідання КДКА (Плати) є особи, відносно яких розглядається чи вирішується питання, та особи, звернення яких або питання стосовно яких включені до порядку денного засідання, їх представники та інші особи, запрошені для участі у засіданні КДКА (Палати) у випадках, передбачених законодавством України, Положенням про КДКА або цим Регламентом.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_7, керівник секретаріату КДКА Рівненської області, пояснила, що особисто по телефону у листопаді 2015 року повідомила адвоката ОСОБА_1 про надходження скарги ліквідатора КП «Управління механізації будівництва» Жука В.І., на що остання повідомила, що скаргу для неї отримає її помічник ОСОБА_8 ОСОБА_7 самостійно виготовила копію скарги та доданих до неї матеріалів для адвоката. Через декілька днів, в кінці листопада 2015 року помічник адвоката ОСОБА_1 - ОСОБА_8 прийшла до КДКА Рівненської області та отримала копію скарги з додатками для вручення ОСОБА_1 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг не визначено детально процедуру повідомлення адвоката.

В судовому засіданні позивач підтвердила, що ОСОБА_8 дійсно була її помічником.

Судом приймалось рішення про виклик свідка ОСОБА_8, однак свідок в судове засідання не прибула двічі (т.2, а.с.95, 114).

Твердження позивача про те, що їй не було відомо ні про скаргу, ні про дату її розгляду спростовуються викладеним вище, а також й тим, що 24.12.2015 року адвокатом ОСОБА_1 голові КДКА Рівненської подано письмове пояснення на скаргу від 23.11.2015.

Інші доводи позивача правомірності прийняття відповідачем рішення від 24.12.2015 №І-Д/30-2 не спростовують.

Згідно п. 32 Положення дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

24.12.2015 дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішила питання про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ліквідатора Колективного підприємства «Управління механізації будівництва» Жука В.І.

З викладеного вище суд приходить до висновку, що рішення відповідача від 24.12.2015 №І-Д/30-2 відповідає критеріям правомірності, а тому підстав для його скасування немає.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення від 21.01.2016 №І-Д/31-6 суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що в скарзі ліквідатора КП «Управління механізації будівництва» Жука В.І. міститься посилання на порушення позивачем конфлікту інтересів та принципу інформування ліквідатора третьої особи про наявну цивільну справу №569/12844/15-ц за позовом ОСОБА_4 до КП «Управління механізації будівництва» про визнання недійсним рішення конференції. Суть допущених, на думку третьої особи, порушень полягає в тому, що ОСОБА_1, будучи представником КП «Управління механізації будівництва» згідно довіреності (т.1, а.с.30), подала суду заперечення на позовну заяву, відповідно до яких фактично визнала позовні вимоги ОСОБА_4 у даній справі (т.2, а.с. 115-118), не погодивши таку позицію з новим головою комісії з припинення (ліквідатором) КП «Управління механізації будівництва». Представник також зазначив, що довіреність ОСОБА_1 відкликана.

Також судом встановлено, що 17.06.2015 року Головою комісії з припинення (ліквідатором) КП «Управління механізації будівництва» ОСОБА_9 було видано довіреність ОСОБА_1 на представництво інтересів КП «Управління механізації будівництва» в усіх без винятку установах, на підприємствах, в організаціях, в судових та інших правоохоронних органах України тощо, у всіх судах загальної юрисдикції, в господарських, адміністративних та третейських судах, судах апеляційної та касаційної інстанції без обмежень з усіма правами, які надані відповідним чинним законодавством позивачу, відповідачу, третій особі чи іншій особі, що бере участь у справі, згідно ст. ст. 27, 31, 34, 35, 44 Цивільного процесуального кодексу України, ст. ст. 22, 28 Господарського процесуального кодексу України, ст. ст. 49, 51, 54, 59 Кодексу адміністративного судочинства України. При цьому вказаною довіреністю ОСОБА_1 було надано право розписуватися від імені Підприємства у відповідних заявах. У вказаній довіреності від 17.06.2015 року відсутні будь-які відомостей про те, що вона була видана КП «Управління механізації будівництва» для ОСОБА_1 як адвоката.

У відповідності до ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Стаття 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» містить положення про те, що договір про надання правової допомоги укладається в письмовій формі. До договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права. Договір про надання правової допомоги може укладатися на користь клієнта іншою особою, яка діє в його інтересах. Зміст договору про надання правової допомоги не може суперечити Конституції України та законам України, інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, присязі адвоката України та правилам адвокатської етики.

З цими нормами кореспондуються вимоги статей 14, 15 Правил адвокатської етики.

Як вбачаться із ст. 244 ЦК України, представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій.

Відповідно до ст. 237 ЦК України представництво виникає на підставі договору, закону, акту органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Статтею 25 ЦК України встановлено, що здатність мати цивільні права та обов'язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Статтею 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.

Згідно з ст. 28 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов'язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до ст. 29 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Представниками у суді, згідно з ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України, може бути адвокат або інша особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність і належно посвідчені повноваження на здійснення представництва в суді, за винятком осіб, визначених у статті 41 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 42 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені, зокрема, довіреністю юридичної особи. Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватись ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором. До ордера обов'язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій. Витяг засвідчується підписом сторін договору.

Отже, в даному випадку висновок дисциплінарної палати про порушення адвокатом ОСОБА_1 статей 26, 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що полягало у наданні правової допомоги КП «Управління механізації будівництва» без укладення договору про надання правової допомоги, не узгоджується із нормами чинного законодавства.

Адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Інших підстав для здійснення адвокатом адвокатської діяльності Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не встановлює. Водночас, відповідно до статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», довіреність є лише одним з документів, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги. Як видно з тексту довіреності, виданої КП «Управління механізації будівництва», остання видана не на підставі договору про надання правової допомоги та без зазначення надання такої допомоги саме адвокатом ОСОБА_1.

Чинне законодавство України не містить обмежень на представництво інтересів фізичних чи юридичних осіб на підставі довіреності, виданої фізичній особі, навіть якщо така особа має статус адвоката, але при цьому не діє як адвокат.

У відповідності до ч. 2 ст. 31 ЦПК України, крім прав та обов'язків, визначених у статті 27 цього Кодексу, позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, а відповідач має право визнати позов повністю або частково. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач - пред'явити зустрічний позов.

Відповідно до ст. 18 Правил адвокатської етики, затверджених Установчим з'їздом адвокатів України 17.11.2012 року якщо після виконання вимог, викладених у частині п'ятій статті 17 цих Правил, адвокат переконається у наявності фактичних і правових підстав для виконання певного доручення, він повинен неупереджено й об'єктивно викласти їх клієнту і повідомити в загальних рисах, який час і обсяг роботи вимагатиметься для виконання цього доручення та які правові наслідки досягнення результату, якого бажає клієнт; Якщо за наявності фактичних і правових підстав для виконання доручення, свідомо для адвоката існує поширена несприятлива (з точки зору гіпотетичного результату, бажаного для клієнта) практика застосування відповідних норм права, адвокат зобов'язаний повідомити про це клієнта. У випадку, коли адвокат дійде висновку про відсутність фактичних та правових підстав для виконання доручення, він зобов'язаний повідомити про це клієнта та узгодити з ним зміну змісту доручення, що відповідав би тому гіпотетичному результату, котрий може бути досягнутий згідно з чинним законодавством, або відмовитись від прийняття доручення; Адвокат повинен повідомити клієнта про можливий результат виконання доручення на підставі закону та практики його застосування. При цьому забороняється давати клієнту запевнення і гарантії стосовно реального результату виконання доручення, прямо або опосередковано сприяти формуванню у нього необґрунтованих надій, а також уявлення, що адвокат може вплинути на результат іншими засобами, окрім сумлінного виконання своїх професійних обов'язків.

Згідно ст. 26 Правил адвокатської етики, адвокат повинен з розумною регулярністю інформувати клієнта про хід виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання.

Судом встановлено, що 01 жовтня 2015 року Рівненським міським судом було прийнято рішення у цивільній справі №5669/12844/15-ц за позовом ОСОБА_4 до КП «Управління механізації будівництва» про визнання недійсним рішення конференції, яким позов було задоволено. Визнано недійсними з моменту їх прийняття рішення конференції працівників (засновників) КП «Управління механізації будівництва», оформлені протоколом №1/15 від 28 травня 2015 року. Визнано недійсними з моменту їх прийняття рішення конференції трудового колективу КП «Управління механізації будівництва», оформлені протоколом №2/15 від 18 липня 2015 року. У даній справі представником КП «Управління механізації будівництва» ОСОБА_1 на підставі довіреності від 17.06.2015 року, виданої ліквідатором КП «Управління механізації будівництва» ОСОБА_9 було подано 30.09.2015 року до Рівненського міського суду письмове заперечення, згідно із яким позовні вимоги визнавалися. Вказані заперечення були підписані ОСОБА_1, як представником КП «Управління механізації будівництва».

Ухвалою Апеляційного суду Рівненської області від 17.11.2015 року рішення Рівненського міського суду від 01.10.2015 року скасовано, провадження у справі закрито у зв'язку із відмовою ОСОБА_4 від позову.

Судом витребовувалась та досліджувалась цивільна справа №5669/12844/15-ц. Обставин того, що у вказаній справі, в тому числі підписуючи заперечення, ОСОБА_1 діяла як адвокат, судом не встановлено.

Судом встановлено, що всі дії ОСОБА_1 в межах вказаної вище цивільної справи здійснювалися нею не як адвокатом, а як представником КП «Управління механізації будівництва», що діяв на підставі довіреності від 17.06.2015 року, яка на момент вчинення таких дій не була відкликана або скасована.

Відповідно до матеріалів справи, довіреність ОСОБА_1 від 17.06.2015 на представництво інтересів КП «Управління механізації будівництва» відкликана лише 22.10.2015, про що здійснено публікацію в газеті 7 Днів №43 (1138) (т.2 а.с.62).

Тобто адвокат ОСОБА_1 жодних порушень Правил адвокатської етики не допускала, оскільки не діяла у вищезазначених відносинах як адвокат.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Згідно із ч. 1 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Пунктом 3 частини 2 статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що дисциплінарним проступком адвоката, зокрема, є порушення правил адвокатської етики.

Частиною 2 статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до п.п. 3, 4 Положення адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом. Визнання інших діянь дисциплінарним проступком адвоката та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за їх вчинення не допускається.

Оскільки судом встановлено, що ОСОБА_1 під час представництва інтересів КП «Управління механізації будівництва» у розгляді Рівненським міським судом цивільної справи №569/12844/15-ц діяла не як адвокат, а перебувала у статусі представника, що діяв згідно довіреності виданої 17.06.2015 року ліквідатором КП «Управління механізації будівництва» ОСОБА_9, а тому в даному випадку до її дій не могли застосовутися положення ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» щодо укладення договору про надання правової допомоги із КП «Управління механізації будівництва» для здійснення адвокатської діяльності та ст.ст. 18, 26 Правил адвокатської етики щодо інформування клієнта щодо правової позиції у справі та хід виконання доручення.

Враховуючи, що положення статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» застосовуються виключно у випадку, коли має місце вчинення дисциплінарного проступку адвокатом, а не будь-якою іншою особою, у відповідача були відсутні визначені законодавством підстави для порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ліквідатора КП «Управління механізації будівництва» Жука В.І. та накладення на позивача за відповідною скаргою дисциплінарного стягнення у виді попередження.

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. КДКА Рівненської області не доведено правомірності прийняття рішення від 21.01.2016 року, у зв'язку з чим його слід визнати протиправним та скасувати.

За встановлених обставин позовні вимоги підлягають до задоволення частково.

Сплачена сума судового збору присуджуєтсья на користь позивача пропорційно задоволеним вимогам.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від 21.01.2016 року №І-Д/31-6.

В решті позовних вимог відмовити.

Присудити на користь позивача Адвокат ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Кваліфікаційно - дисциплінарна комісія адвокатури Рівненської області судовий збір у розмірі 551,20 грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Гломб Ю.О.