Справа № 820/6415/16
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2016-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

820/6415/16

Харківський окружний адміністративний суд

УХВАЛА

про залишення подання без руху

23 листопада 2016 р. справа № 820/6415/16

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши матеріали подання Центральної об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "НАГОЯ" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник, Центральна об'єднана державна податкова інспекція м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з поданням, в якому просить суд:

- підтвердити обґрунтованість адміністративного арешту майна підприємства ТОВ «НАГОЯ», код ЄДРПОУ 36374046;

- підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна ТОВ «НАГОЯ», код ЄДРПОУ 36374046, застосованого на підставі рішення начальника Центральної ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області від 23.11.2016 року № 3383/9/20-30-13-04

Заявником разом з позовом подано клопотання, в якому позивач просить суд відстрочити сплату судового збору, у зв'язку з відсутністю коштів для сплати судового збору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними передбачених законом повноважень здійснюється на підставі подання таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків

Судом встановлено, що подання Центральної об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області подано через канцелярію суду 23.11.2016 року о 16 год. 47 хв.

Відповідно до п.6 ч. 1 ст. 3 КАС України, адміністративний позов - звернення до адміністративного суду про захист прав, свобод та інтересів або на виконання повноважень у публічно-правових відносинах.

Суд зауважує, що відповідно до Закону України "Про судовий збір" суб'єкт владних повноважень повинен надати оригінал чеку про сплату судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 183-3 КАС України, провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними передбачених законом повноважень здійснюється на підставі подання таких органів.

Відповідно до ч. 3 ст.183-3 КАС України, подання подається до суду першої інстанції протягом двадцяти чотирьох годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 року №484-VIIІ, який набув чинності 01.09.2015 року, внесені зміни до Закону України "Про судовий збір", зокрема підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем – ставка судового збору становить 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Суд зазначає, що відповідно приписів постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №2 від 05.02.2016 року "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484- VIІІ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", подання (ст.183-3 КАС України) визначено як форму звернення до суду органу Державної фіскальної служби України при здійснені ним передбачених законом повноважень.

Отже подання як форма звернення до суду передбачена КАС України. Ця ознака покладена в основу визначення понять "судовий збір та "платник судового збору".

Указане подання Закон України №3674-VI не відносить до об'єктів, за які судовий збір не справляються, а органи Державної фіскальної служби України - до осіб, для яких встановлено пільги щодо сплати судового збору.

Таким чином, подання органу Державної фіскальної служби України, передбачене статтею 183-3 КАС України, є об'єктом справляння судового збору.

Для визначення ставки судового збору суди використовують ставку, встановлену за подання позовної заяви.

За таких обставин враховуючи, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" встановлено на 2016 рік мінімальну заробітну плату в місячному розмірі: з 1 січня - 1378,00 гривні, за звернення до адміністративного суду з поданням в даному випадку ставка судового збору становить мінімальний розмір 1378,00 грн.

Таким чином, для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду оригінал документу про сплату судового збору в повному обсязі, а саме у розмірі 1378,00 грн., відповідно до положень Закону України "Про судовий збір" №3674 - VI від 08.07.2011 р.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір" згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Як зазначено у Довідці про результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами Закону України "Про судовий збір" від 23 січня 2015 року, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати. Таку ж позицію підтримав Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 25 вересня 2015 року (51554263).

Суд зазначає, що звільнення судом від сплати судового збору на певний строк є правом, а не обов'язком суду, та обмежене фінансування бюджетної установи не може бути підставою для її звільнення від сплати судового збору.

За таких підстав клопотання не підлягає задоволенню, а тому позовна заява, відповідно до вимог ч. 1 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України має бути залишена без руху.

Згідно з ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що подання подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 108, ст. 183-3 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Центральної об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Подання Центральна об'єднана державна податкова інспекція м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області до Товариство з обмеженою відповідальністю "НАГОЯ" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків подання до 16:47 год.24.11.2016 року.

Повідомити заявнику про необхідність виправити зазначені недоліки подання заяви шляхом надання:

Роз'яснити, що інакше подання буде вважатися неподаним та йому повернуто.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із поданням.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили у порядку, передбаченому ст. 254 КАС України.

Суддя Тітов О.М.