Справа № 149/2250/16-а
Суддя: Олійник І. В.
Дата ухвалення: 2016-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 149/2250/16-а
Провадження №2-а/149/53/16 Номер рядка звіту 37
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2016 року м.Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Олійника І.В.

за участі секретаря Янюк А.Й.

сторін:

позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2 - представник на підставі договору

відповідача - Подоляна А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хмільник адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Дерпартаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляна Анатолія Івановича про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Дерпартаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляна Анатолія Івановича про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Позов мотивований тим, що 19.08.2016 року відповідачем, за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 16.08.2016 року, винесено постанову відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 грн. Позивач зазначає, що винесена постанова є протиправною та підлягає скасуванню, оскільки розглядаючи справу про адміністративне правопорушення відповідач вийшов за межі протоколу та встановив обставини, які в ньому не зазначені. Так, оскаржуваною постановою він притягнутий до адміністративної відповідальності за те, що почав виконання будівельних робіт без подання повідомлення до департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції про початок виконання будівельних робіт, однак у протоколі про адміністративне правопорушення це не вказано. Під час складення протоколу відповідач не роз'яснив позивачеві його права, а сам протокол ним не підписаний, що є порушенням ст. 256 КУпАП. Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано час вчинення правопорушення, що не дає можливості визначитись із застосуванням ст. 38 КУпАП. Також позивач зазначає, що оскаржувану постанову він отримав поштою 22.08.2016 року, а тому перебіг десятиденного строку на її оскарження розпочинається 23.08.2016 року. За таких обставин позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Дерпартаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляна Анатолія Івановича №281 від 19.08.2016 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали, з наведених в позовній заяві підстав та просять позов задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав та зазначив, що позивач здійснював реконструкцію житлового будинку без відповідної документації. Позивачем було зроблено кладку та виготовлено дах. Дане правопорушення є триваючим, оскільки роботи не завершені. При складенні протоколу, позивачу було роз'яснено його права. Протокол складався в двох екземплярах, один із яких вручив позивачу. В протоколі позивач надав письмові пояснення та підписав протокол, а також акт перевірки. Позивач надав свої пояснення в оригіналі протоколу і підписав його. Будівельний паспорт був виготовлений на іншу будівлю, яка мала розташовуватись в іншому місці. Будівельні роботи розпочаті в 2006 році, станом на 2010-12 роки роботи не завершені. Також відповідач вказав, що оскаржувана постанова є правомірною, а тому відсутні підстави для задоволення позову.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, враховуючи наступне.

З відповідного дозволу на виконання будівельних робіт №41-06 від 31.07.2006 року (а.с.14), а також будівельного паспорта (а.с. 15-20) встановлено, що ОСОБА_1 видано дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва господарської будівлі на приватній садибній ділянці АДРЕСА_1 відповідно до проектної документації, затвердженої та зареєстрованої за №879 від 24.07.2006 року управлінням містобудування та архітектури Хмільницької міської ради. Строк дії дозволу - липень 2007 року, продовжено до 07.2008 року.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011р. № 3038-VI (надалі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону (п. 2 ч. 4 ст. 41 Закону № 3038).

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі - Порядок №553).

Згідно п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553 (надалі - Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об'єкта.

Згідно пп. 2 п. 11 Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п. 16 Порядку).

Відповідно до п.п. 17, 18 Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідним направленням на проведення позапланової перевірки №1095-ПП від 21.07.2016 року (а.с.47) підтверджено, що головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Подоляна Анатолія Івановича, на підставі наказу Державно архітектурно-будівельної інспекції України від 12.10.2015 року №1091 та листа виконавчого комітету Хмільницької міської ради №949/02-18 від 18.07.2016 року(а.с.48), направлено для здійснення позапланової перевірки дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва добудови до житлового будинку по АДРЕСА_2 (забудовник ОСОБА_1.). Строк дії направлення з 10 по 16 серпня 2016 року.

За результатами перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил відповідачем, в присутності ОСОБА_1, складено акт №1095-пп від 16.08.2016 року (а.с.49), а також протокол про адміністративне правопорушення від 15.08.2016 року (а.с.50-51), в яких зафіксовано виявлені порушення, зокрема те, що ОСОБА_1 самочинно, без дозволу відповідних державних органів, без розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації розпочав виконання будівельних робіт з реконструкції з розширенням індивідуального житлового будинку розміром 8,60(10,6)х11,50 м. на земельній садибній ділянці АДРЕСА_1 тим самим порушив с. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" та ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", за що передбачена відповідальність ч. 5 ст. 96 КУпАП. Суд враховує, що в протоколі про адміністративне правопорушення в графі пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності наявний рукописний запис: "Був виготовлений будівельний паспорт на літню кухню з гаражем в 2006 році. А з часом змінив наміри і провів добудову до житлового будинку замість літньої кухні". Вказано ОСОБА_1 та наявний підпис. Доводи відповідача про те, що при складені протоколу ОСОБА_1 роз'яснено його права, передбачені ст. 268 КУпАП та ст. 63 Конституції України, повідомлено про дату час і місце розгляду справи, підтверджується підписами в протоколі.

Позивач в судовому засіданні зазначив що не пам'ятає чи писав письмові пояснення в протоколі, чи підписував його, чи отримував копію протоколу. Судом було роз'яснено позивачу та представнику що вказана обставина може бути з'ясована шляхом проведення відповідної експертизи, однак позивач та його представник не заявили клопотань про її проведення.

Отже доводи позивача про те, що йому права не роз'яснювались, пояснення він не надавав і копію протоколу не отримав не знайшли свого підтвердження. Як пояснив в суді відповідач, ОСОБА_1 було вручено копію протоколу, а свої письмові пояснення та підписи ОСОБА_1 поставив в оригіналі протоколу. Цим відповідач пояснив відсутність таких пояснень і підписів позивача в копії протоколу долученій до позовної заяви.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" ( 3038-17 ). Архітектор - автор проекту або уповноважена ним особа бере участь у прийнятті в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта архітектури та підписує відповідний акт. Без підпису архітектора - автора проекту або уповноваженої ним особи такий акт є недійсним.

Згідно ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч. 1 ст. 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об'єктів, розташованих на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, за межами населених пунктів та в межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю ( ч. 2 ст. 244-6 КУпАП).

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На виконання вказаних повноважень відповідачем, за результатом розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 15.08.2016 р., та акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №1095-пп від 16.08.2016 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.(а.с. 53-54). Копію постанови надіслано поштою (а.с.55-56).

При цьому в протоколі вказано в тому числі і про порушення ОСОБА_1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яка зокрема і передбачає подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Також безпідставними є доводи позивача про те, що будівельні роботи проведені відповідно до дозволу на виконання будівельних робіт № 41-06 від 31.07.2006 року, оскільки цей дозвіл надався на будівництво інших господарських будівель, відповідно до розробленого та затвердженого будівельного паспорта. Також дія цього дозволу закінчилась в липні 2008 року.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що відповідач, приймаючи оскаржувану постанову, діяв у межах своїх повноважень та у спосіб, визначений чинним законодавством України, правильно встановивши обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП.

При цьому, суд критично оцінює доводи позивача про те, що при складені протоколу відповідачем не було роз'яснено його права, а протокол про адміністративне правопорушення ним підписаний не був, оскільки такі доводи спростовуються як поясненнями відповідача наданими в судовому засідання, так і дослідженою у судовому засіданні копією протоколу про адміністративне правопорушення від 15.08.2016 року(а.с.50-51).

Також, суд не приймає до уваги доводи позивача про те, що в порушення ст. 256 КУпАП в протоколі та постанові не вказано час вчинення правопорушення, що не дає можливості визначитись із застосуванням ст. 38 КУпАП.

Так, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення (ч. 1 ст. 38 КУпАП). При цьому, розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу (п.7 ч.1 ст.247 КУпАП).

Вчинене позивачем адміністративне порушення є триваючим, а тому відповідно до ч. 1 ст. 38 КУпАП, оскаржувану постанову № 281 від 19.08.2016 року прийнято відповідачем з дотримання вказаних строків, зважаючи на те, що порушення було виявлено 16.08.2016 року.

Враховуючи викладене, а також те, що відповідачем виконано обов'язок визначений в ч. 2 ст. 71 КАС України та доведено правомірність прийнятого рішення, а доводи вказані позивачем в позовній заяві не знайшли свого підтвердження, відсутні підстави для задоволення позову.

Керуючись, ст.ст. 5, 9, 72, 99-100, 158-163, 167, 186 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Дерпартаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляна Анатолія Івановича про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - відмовити повністю.

Постанова суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду шляхом подачі через Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її проголошення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо не було подано апеляційну скаргу, в разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Олійник І. В.