Справа № 802/2043/16-а
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2016-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

30 листопада 2016 р. Справа № 802/2043/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Вінницькій області

про: визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вінницька об'єднана державна податкова інспекція головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Ознайомившись з вказаною позовною заявою і доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 1 статті 107 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Водночас, норми статті 106 КАС України не містять виключень та поширюють на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень цієї статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до пп.1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову майнового характеру ставка судового збору для фізичної особи становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, а немайнового характеру - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Так, Законом України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" мінімальна заробітна плата станом на 01 січня 2016 року визначена у розмірі 1378 грн.

Таким чином, починаючи з 01.01.2016 року для фізичних осіб ставка судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 551,20 грн. та не більше 6890 грн., а немайнового характеру - 551,20 грн.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення: № від 14.04.2016 року, № від 14.04.2016 року, № від 14.04.2016 року, вимогу про сплату боргу №3157 від 04.04.2016 року, рішення від 14.06.2016 року, які винесені Вінницькою об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Вінницькій області.

Тому, позивачу за даний адміністративний позов з п'ятьма позовними вимогами майнового характеру необхідно було сплатити судовий збір в загальній сумі 6890 грн., так як 1 відсоток від ціни позову становить 18171,535 грн. (1698462,50 грн + 3399,06 грн. + 42174,10 грн. + 66470,76 грн. + 6647,08 грн. = 1817153,535 грн. * 1% = 18171,535 грн. ), а відповідно до пп.1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" фізичною особою або фізичною особою - підприємцем за подання до адміністративного суду позову майового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (1378 грн. * 5 = 6890 грн.).

Суд зазначає, що до позовної заяви подано документ про сплату судового збору в розмірі 551,20 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюють на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень даної статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

За наведених вище обставин, позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду доказів сплати судового збору у розмірі 6338,80 грн. (6890 грн. - 551,2 грн. = 6338,8 грн.).

Поряд з цим, першим пунктом прохальної частини позовної заяви позивач просить відкрити провадження у справі та відстрочити сплату частини судового збору в розмірі недоплачених 6338,80 грн. та відкрити провадження у справі

Надаючи правову оцінку фактично заявленому клопотанню позивача про відстрочення сплати судового збору, суд зауважує наступне.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір". Так, положеннями статті 8 зазначеного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене у позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23 січня 2015 року №2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір". У роз'ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

В підтвердження скрутного майнового становища позивачем не подано жодного документу. В матеріалах справи містяться лише документи, як зазначено в додатках до позовної заяви, про сімейни й стан серед яких копії: ідентифікаційного коду, диплому та паспорту ОСОБА_1, свідоцтва про смерть ОСОБА_2, повідомлення про призначення пенсії та паспорту ОСОБА_3, свідоцтв про народження ОСОБА_4 та ОСОБА_5.

Суд зазначає, що надана інформація не може свідчити про скрутний майновий стан позивача, оскільки їх зміст жодним чином не відображає незадовільний майновий стан та обставин, які об'єктивно перешкоджали сплаті судового збору позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницька об'єднана державна податкова інспекція головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

2. Надати позивачу семиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків, шляхом надання суду доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

3. Копію ухвали надіслати позивачу - для відома та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна