Справа № 804/3656/16
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2016-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

24 листопада 2016 рокусправа № 804/3656/16

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючого судді:Юрко І.В., суддів: Гімона М.М., Чумака С. Ю.,

секретарі судового засідання:Федосеєвої Ю.В.,

за участі представників позивача: Воловика М.О., Мамєдова О.І.,

представників відповідача: Кекуатової Н.І., Легенкова Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби України на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 липня 2016 року у справі №804/3656/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Парітет-2000» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби України про скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 13.06.2016 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби України, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 липня 2016 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано рішення Дніпропетровської митниці Державної Фіскальної Служби України про визначення коду товару:

Рішення № КТ-146-2016 від 31.05.2016 року

Рішення № КТ-147-2016 від 31.05.2016 року

Рішення № КТ-148-2016 від 31.05.2016 року

Рішення № КТ-149-2016 від 31.05.2016 року

Рішення № КТ-150-2016 від 31.05.2016 року

Рішення № КТ-151-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-152-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-153-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-154-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-155-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-156-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-157-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-158-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-159-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-160-2016 від 01.06.2016 року

Рішення № КТ-162-2016 від 02.06.2016 року

Рішення № КТ-163-2016 від 02.06.2016 року

Рішення № КТ-164-2016 від 02.06.2016 року

Рішення № КТ-165-2016 від 02.06.2016 року

Рішення № КТ-166-2016 від 02.06.2016 року

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив постанову суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Сторони у судове засідання суду апеляційної інстанції не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Представники відповідача в судовому засіданні апеляційної інстанції вимоги апеляційної скарги підтримали, просили їх задовольнити.

Представники позивача проти вимог апеляційної скарги заперечували, просили рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до частини першої статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень, допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, встановила наступне.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Парітет-2000» є юридичною особою (), що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (а.с.10 т.1).

Відповідач - Дніпропетровська митниця Державної фіскальної служби України є суб'єктом владних повноважень, який в даних правовідносинах реалізує надані йому Митним кодексом України повноваження.

У період з 13.03.2016 року по 11.04.2016 року позивачем згідно укладеного із ВАТ «Стерлітамакський нафтохімічний завод» (ОАО «Стерлитамакский нефтехимический завод») (Росія) контракту №05742686 СК/89-15 від 02.12.2015 року придбано товар - фракція ізопентанова (а.с.85-88 т.1), доповнення до контракту (а.с.91, 93, 94, 96 т.1).

13.03.2016 року на адресу позивача надійшли три вагони-цистерни за номерами №№58164831, 77356491, 58174160, в яких містився вантаж - фракція ізопентанова у кількості 122140,00 кг (а.с.81-83 т.2).

14.03.2016 року на вантаж було оформлено Тимчасові митні декларації за номерами відповідно №№110010000/2016/001448, 110010000/2016/001444, 110010000/2016/001445 (а.с.71-76 т.2).

25.03.2016 року на адресу позивача надійшли сім вагонів-цистерн за номерами №№50813286, 58255662, 50532720, 58198441, 58192022, 58251562, 50531284, в яких містився вантаж - фракція ізопентанова у кількості 274380 кг (а.с.43-49 т.2).

25.03.2016 року на вантаж було оформлено Тимчасові митні декларації відповідно №110010000/2016/001699 (а.с.25-26 т.2), №110010000/2016/001703 (а.с.27-28 т.2), №110010000/2016/001701 (а.с.29-30 т.2), №110010000/2016/001705 (а.с.31-32 т.2), №110010000/2016/001706 (а.с.33-34 т.2), №110010000/2016/001707 (а.с.35-36 т.2), №110010000/2016/001708 (а.с.37-38 т.2).

11.04.2016 року на адресу позивача надійшли десять вагонів-цистерн за номерами №№58191461, 50813948, 58261876, 58168519, 58268640, 58263419, 58263401, 50800085, 58262338, 58265133, в яких містився вантаж - фракція ізопентанова у кількості 388460 кг (а.с.80-83, 209-214 т.1).

11.04.2016 року на вантаж було оформлено Тимчасові митні декларації відповідно №110010000/2016/002059 (а.с.192-193 т.1), №110010000/2016/002061 (а.с.194-195 т.1), №110010000/2016/002062 (а.с.196-197 т.1), №110010000/2016/002063 (а.с.198-200 т.1), №110010000/2016/002064 (а.с.201-202 т.1), №110010000/2016/002066 (а.с.203-204 т.1), №10010000/2016/002069 (а.с.68-69 т.1), №110010000/2016/002071 (а.с.70-71 т.1), №110010000/2016/002072 (а.с.72-73 т.1), №110010000/2016/002074 (а.с.74-75 т.1).

При розмитненні вантажу позивачем (декларант) для митного контролю та митного оформлення товарів, що імпортуються на митну територію України, було подано митні декларації, в яких зазначено код товару згідно УКТ ЗЕД .

В подальшому відповідачем відібрано проби товару і призначено дослідження з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД, та характеристик, необхідних для розрахунку одиниці виміру, необхідної для нарахування акцизного податку (а.с.152-171 т.2).

На підставі відповідних висновків спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС відповідачем винесено рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, якими визначено наступні коди товару:

Рішення № КТ-146-2016 від 31.05.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-147-2016 від 31.05.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-148-2016 від 31.05.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-149-2016 від 31.05.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-150-2016 від 31.05.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-166-2016 від 02.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-165-2016 від 02.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-164-2016 від 02.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-163-2016 від 02.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-162-2016 від 02.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-160-2016 від 01.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-159-2016 від 01.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-158-2016 від 01.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-157-2016 від 01.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-156-2016 від 01.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-151-2016 від 01.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-152-2016 від 01.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-153-2016 від 01.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-154-2016 від 01.06.2016 року - код товару ;

Рішення № КТ-155-2016 від 01.06.2016 року - код товару

(а.с.13-32 т.1).

Відповідно до Закону України «Про митний тариф України» при ввезенні товару за кодом встановлена ставка мита у розмірі 0%, а при ввезенні товарів за кодами і встановлені відповідно ставки мита у розмірі 5% та 6%.

08.06.2016 року вказані рішення разом із висновками СЛЕД ДФС вручені відповідачем позивачу.

Не погодившись з рішеннями митного органу про визначення коду товару, позивач оскаржив їх до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що рішення відповідача про визначення коду товару УКТ ЗЕД іншого, ніж заявлений позивачем, є необгрунтованими та неправомірними, оскільки у поданих митних деклараціях містяться всі необхідні відомості для правильної класифікації товару.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною 1 ст.246 Митного кодексу України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

В силу приписів ч.3 ст.318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Митна декларація реєструється та приймається органом доходів і зборів у порядку, що визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (ч.1 ст.264 Митного кодексу України).

Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій (ч.6 ст.264 Митного кодексу України).

Відповідно до норм статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Указом Президента України від 17.05.2002 року № 466/2002 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно пункту «а» ст.3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14.06.1983 року), що є частиною національного законодавства, Договірна Сторона Конвенції зобов'язується, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності справжньої Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов'язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без яких-небудь доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об'єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий у Гармонізованій системі.

Відповідно до ст.67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України «Про Митний тариф України», класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або З (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

В силу положень частин 3-5 ст.69 Митного кодексу України товари на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Таким чином, у випадку виникнення у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Разом з тим, порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов'язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі по тексту - УКТ ЗЕД) регламентовано Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 року № 650 (далі по тексту - Порядок № 650).

За визначенням п.3 розділу І вказаного Порядку № 650 класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Посадова особа ПМО чи митного поста згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів (п. 5 Порядку І розділу).

Відповідно до п.5 Розділу III у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

При митному оформленні товару позивачем до митних декларацій були подані товаросупровідні документи, в тому числі надані підприємством - виробником технічні умови товару (фракція ізопентанова), паспорта безпеки хімічної продукції, сертифікати якості з зазначенням показників якості, що відповідають товару, який був задекларований позивачем за кодом УКТ ЗЕД (а.с.80-83,89, 92, 95, 97-120, 121-134, 205, 209-214 т.1, а.с.39, 43-49, 77, 81-83 т.2).

Разом з тим, відповідачем не доведено, які саме суперечності виникли у нього щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, зокрема, у чому полягає складність класифікації товару, що зумовило звернення відповідача до Спеціалізованої експертної установи із запитом на вирішення складного питання класифікації.

Крім того, як встановлено судом першої інстанції, що митний орган у позивача не витребовував додаткових документів (відомостей), зокрема, документів стосовно технології виготовлення та іншої інформації фірми-виробника.

Вказані обставини апелянтом не спростовані.

Також, суд апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції, що дослідження, за якими було надано висновки, виконано не повно, оскільки в наданих висновках зазначено, що визначення вмісту ароматичних вуглеводнів за ДСТУ 4019-2001 на даний час не видається можливим через відсутність відповідного обладнання та хроматографічних стандартів. На думку суду встановлення повного компонентного складу могло б суттєво вплинути на результати експертного дослідження з наданням більш повних даних щодо досліджуваних речовин.

Завданням для дослідження було, зокрема, визначення хімічного складу товару, відсотковий вміст компонентів, наявність домішок, наявність основного складового.

В матеріалах справи наявні висновки спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень:

- №177 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002069 (а.с.45-51 т.1);

- №178 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002071 (а.с.53-59 т.1);

- №180 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002074 (а.с.61-67 т.1);

- №171 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002059 (а.с.136-142 т.1);

- №179 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002072 (а.с.143-146 т.1);

- №172 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002061 (а.с.153-159 т.1);

- №173 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002062 (а.с.161-167 т.1);

- №174 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002063 (а.с.169-175 т.1);

- №175 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002064 (а.с.177-183 т.1);

- №176 від 06.05.2016 року, МД №110010000/2016/002066 (а.с.185-191 т.1);

- №164 від 26.04.2016 року, МД №110010000/2016/001699 (а.с.216-222 т.1);

- №166 від 26.04.2016 року, МД №110010000/2016/001703 (а.с.224-230 т.1);

- №163 від 26.04.2016 року, МД №110010000/2016/001701 (а.с.232-238 т.1);

- №162 від 26.04.2016 року, МД №110010000/2016/001705 (а.с.240-246 т.1);

- №161 від 26.04.2016 року, МД №110010000/2016/001706 (а.с.2-8 т.2);

- №160 від 26.04.2016 року, МД №110010000/2016/001707 (а.с.10-16 т.2);

- №165 від 26.04.2016 року, МД №110010000/2016/001708 (а.с.18-24 т.2);

- №145 від 31.03.2016 року, МД №110010000/2016/001444 (а.с.51-56 т.2);

- №162 від 31.03.2016 року, МД №110010000/2016/001445 (а.с.58-63 т.2);

- №146 від 31.03.2016 року, МД №110010000/2016/001448 (а.с.65-70 т.2).

Згідно вказаних висновків експертами визначено тільки склад проб товару, проте відсотковий вміст компонентів, в тому числі відсотковий вміст основного складового, в результаті дослідження не визначено.

Як зазначено в усіх висновках: «визначення кількісного вмісту усіх виявлених компонентів не видається можливим через відсутність відповідних хроматографічних стандартів».

Представники відповідача в судовому засіданні пояснили, що приймаючи до уваги визначений у висновку відсотковий вміст ароматичних вуглеводів (що є одним із складових компонентів проби), можливо шляхом арифметичного відліку вирахувати вміст неароматичних вуглеводів, який на думку митного органу складає менше норми, що відповідає маркуванню «фракція ізопентанова».

На думку митного органу, враховуючи хімічні характеристики домішок (ароматичних вуглеводів) товар, що був задекларований позивачем, відноситься до товарної підпозиції групи 27 та додаткової примітки 2(а) групи 27 та відповідає терміну «легкі дистиляти та продукти».

Як вбачається з опису товарної позиції 2710 групи 27 - це «нафта або нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід (мінералів), крім сирих; продукти, в іншому місці не зазначені, з вмістом 70мас%, або більше нафти чи нафтопродуктів, одержаних з бітумінозних порід (мінералів), причому ці нафтопродукти є основними складовими частинами продуктів; відпрацьовані нафтопродукти».

Колегія суддів звертає увагу, що висновками експертного дослідження не зазначено основного компоненту нафта або нафтопродукти, або відпрацьовані нафтопродукти, або продукти, в іншому місці не зазначені, з вмістом 70мас%, або більше нафти чи нафтопродуктів.

Визначений код товару в рішеннях митного органу та не відповідає опису товару під такими кодами в Українському класифікаторі товарів зовнішньо економічної діяльності.

Колегія суддів зазначає, що вказаний висновок митним органом зроблений на припущеннях, оскільки експерти в результаті проведеного дослідження до такого висновку не дійшли та на поставлене питання щодо визначення відсоткового вмісту компонентів, в тому числі і основного складового, відповіді не дали.

Крім того, згідно п.«а» ст.3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, що є частиною національного законодавства, Договірна країна зобов'язується стосовно своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також усі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи. Отже, дані ТН ЗЕД країни експортера ввезеного товару повинні повністю співпадати з товарними позиціями УКТ ЗЕД країни імпортера. Встановлення іншого коду є порушенням Міжнародної системи опису та кодування товару.

Тому суд апеляційної інстанції вважає правомірним те, що позивач при митному оформленні товару вказав у митних деклараціях саме ті характеристики товару, а також той код товарної позиції, який був зазначений виробником та експортером товару в усіх товаросупровідних документах, що додавались до митної декларації, так як для них застосовуються одні і ті ж правила класифікації для тлумачення та встановлений єдиний обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Дніпропетровською митницею Державної фіскальної служби України не доведено правомірність прийняття рішень про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД .

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та постанова прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови суду відсутні.

Згідно частини першої статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 160, 167, 184, 195, 198, 200, 205, 206, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби України на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 липня 2016 року у справі №804/3656/16 залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 липня 2016 року у справі №804/3656/16 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складення ухвали в повному обсязі.

В повному обсязі ухвалу складено 30 листопада 2016 року.

Головуючий суддя: І.В.Юрко

Судді: М.М.Гімон

С.Ю.Чумак