Справа № 802/2081/16-а
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2016-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

802/2081/16-а

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

05 грудня 2016 р. Справа № 802/2081/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дмитришена Руслана Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Вінницькій області

до: товариства з обмеженою відповідальністю "Вітез"

про: стягнення податкового боргу

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Вінницькій області до товариства з обмеженою відповідальністю "Вітез" про стягнення податкового боргу.

Ознайомившись з вказаною позовною заявою і доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно зі ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви, з’ясовує зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Однак, в порушення вимог вказаного закону позивачем судовий збір при зверненні до суду не сплачено. Натомість в позовній заяві позивач клопоче про звільнення його від сплати судового збору. При цьому, позивачем не надано жодних доказів щодо неспроможності сплати судового збору.

Згідно частини 1 статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми видно, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Також слід зазначити, що Закон України "Про судовий збір", зокрема стаття п`ята, наводить перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору при звернені до суду. Вказана норма не наділяє податкові органи пільгами щодо сплати судового збору. Отже, такий суб`єкт має передбачати у кошторисі, а також виділяти кошти на судовий збір.

Пленум Вищого адміністративного суду України в Постанові №2 від 23 січня 2015 року "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Таким чином, вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку, а її положення спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 10 КАС України. Так, відповідно до статті 10 КАС України, усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом. Саме на виконання обов'язку забезпечити дотримання принципу рівності сторін перед судом суд зобов'язаний бути неупередженим та справедливим, а тому гарантувати рівні умови реалізації захисту своїх порушених прав та інтересів.

Принцип «рівності сторін» є складовою більш широкого розуміння поняття справедливого судового розгляду. Умова «рівності сторін» у розумінні «справедливого балансу» між сторонами фактично застосовується як у цивільних, так і у кримінальних провадженнях (Feldbrugge v. the Netherlands (Фелдбрюгге проти Нідерландів), § 44).

За наведених вище обставин, не вбачаю підстав для задоволення клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Так, Законом України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" мінімальна заробітна плата станом на 01.01.2016 року визначена у розмірі 1378,00 грн.

Як вбачається із позовної заяви, Вінницька ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області просить суд стягнути з ТОВ "Вітез" заборгованість в сумі 817,79 грн., а тому позивачу необхідно сплатити за подання даного позову судовий збір в сумі 1378,00 грн.

Подана позовна заява, що має вимоги майнового характеру не оплачена судовим збором, а отже не відповідає вимогам, передбаченим статтею 106 КАС України.

За правилами визначеними частиною 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в статті 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Вінницькій області до товариства з обмеженою відповідальністю "Вітез" про стягнення податкового боргу залишити без руху.

2. Надати Вінницькій ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області семиденний строк з дня отримання даної ухвали суду для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання доказів сплати судового збору у розмірі 1378,00 грн.

3. Копію ухвали надіслати позивачу - для відома та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна