Справа № 820/6260/16
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2016-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

05 грудня 2016 р. № 820/6260/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Полях Н.А.,

при секретарі судового засідання - Корнієнка А.Д.,

за участі:

1-го представника позивача - Худякової Н.О.,

2-го представника позивача - Медведєвої Г.П.,

представника відповідача - Клюєвої Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергія-95" до Харківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкового повідомлення - рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати в повному обсязі податкове повідомлення - рішення Чугуївського відділення Харківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області № від 25.10.2016 року про сплату штрафу у сумі 1 663 800,63 грн. за платежем з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (природного газу).

В обґрунтування позову вказано, що оскільки предметом дослідження камеральної перевірки можуть бути лише дані податкових декларацій (розрахунків) платника податків, а будь-які дослідження інших документів та даних, не зазначених у податкових деклараціях (розрахунках), при проведенні камеральної перевірки не проводяться, висновки Акту камеральної перевірки є незаконними, а прийняте на їх підставі податкове повідомлення-рішення № від 02.07.2014 р. має бути скасованим.

Відповідачем надано заперечення на адміністративний позов, в яких, посилаючись на законність та обґрунтованість оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та його винесення на підставі та на виконання норм податкового законодавства за результатами перевірки позивача, просив суд відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Представники позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, підтримав правову позицію, викладену у запереченнях на адміністративний позов, та просив суд у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ТОВ "Енергія-95" є платником плати за користування надрами для видобування корисних копалин та перебуває за неосновним місцем обліку як платник податків в Чугуївській ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області відповідно до повідомлення форма №16-ОПП від 22.01.2016 № 003.

Відповідно до Акту №212/20-29-12-00/24186185 "Про результати камеральної перевірки з питання несвоєчасної сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (природного газу) ТОВ "Енергія-95". , складеного головним державним інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Чугуївського відділення Харківської об'єднаної ДПІ ГУ ДФС у Харківській області Богучаровою Іриною Євгенівною, відповідачем встановлено порушення ТОВ "Енергія-95" пп. 258.1.1 ст. 258 Податкового кодексу України від 02.12.2010 Ж2755-УІ із змінами та доповненнями (далі -ПК України).

Позивач, не погоджуючись із висновками акту перевірки на підставі п. 86.7 ст. 86 ПК України надав до Харківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області заперечення вих. №2/170 від 12.10.2016 на Акт камеральної перевірки.

Позивачем отримано лист відповідача №1535/10/20-29-12-30 від 18.10.2016 "Про надання інформації" в якому зазначено, що при складенні акту камеральної перевірки була допущена технічна помилка, та прохання при розгляді акту перевірки врахувати таблицю 1 у редакції, викладеній у листі. У свою чергу, вказана у листі таблиця містить наступні дані податкової декларації, що підлягала перевірці - "вх. № ", дата подачі "04.02.15".

Позивачем зазначено, що податкову декларацію за вх. № від 04.02.15 з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (природного газу) ТОВ "Енергія-95" ніколи не подавало до податкової інспекції.

Відповідачем на заперечення на акт перевірки надано відповідь від 20.10.2016 №1570/10/20-29-12-30, в якій вказано, що ним було здійснено перевірку додаткових документів ТОВ "Енергія-95" щодо сплати податкового зобов'язання, задекларованого у податковій декларації з рентної плати за 4 квартал 2015, наданих ТОВ "Енергія-95" 19.03.2016 (вх.№ 1706/10), а саме, платіжні доручення №54 та № 55 від 19.02.2016.

За результатами камеральної перевірки відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення № від 25.10.2016, яким позивача зобов'язано сплатити штраф у сумі 1663800,63 грн. за платежем з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (природного газу).

По суті спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 75.1 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.

Аналізовані законодавчі приписи свідчать про те, що камеральна перевірка за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. Тобто, камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об'єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Аналогічна правова позиція висловлена в Ухвалі ВАСУ від 15.06.2016 по справі № К/800/49074/15.

Отже, предметом дослідження камеральної перевірки можуть бути лише дані податкових декларацій (розрахунків) платника податків. При цьому будь-які дослідження інших документів та даних, не зазначених у податкових деклараціях (розрахунках), при проведенні камеральної перевірки не проводяться. У разі якщо предметом дослідження мають бути документи по проведеним операціям, то така перевірка не може відноситися до категорії камеральної.

Судом встановлено, що при проведенні камеральної перевірки відповідачем використані дані щодо податкової декларації (розрахунків) № від 05.02.2016 року (у листі від 18.10.2016 року виправлена дата - 04.02.2015 року) та зроблено висновок про порушення позивачем пп. 258.1.1 ст. 258 ПК України, в результаті чого встановлено несвоєчасна сплата рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (природного газу) по терміну сплати 19.02.2016 р., погашено податковий борг 22.02.2016 року.

Позивачем надано до суду копію податкової декларації з рентної плати № з відповідною квитанцією, що свідчить про подання декларації до контролюючого органу.

Відповідачем не надано доказів або пояснень щодо того, яку саме декларацію перевірено під час камеральної перевірки, за результатами якої складено акт №212/20-29-12-00/24186185.

Суд також звертає увагу на те, що при оформленні акту перевірки відповідачем допущено порушення вимог Національного стандарту України "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003" від 07.04.2003 №55, а саме не повністю зазначено дату акту камеральної перевірки (не вказано рік).

Суд зазначає, що при проведенні камеральної перевірки та оформленні її результатів відповідачем допущено порушення вимог чинного законодавства, що унеможливлює як ідентифікацію декларації, що перевірялась, так і висновок щодо несвоєчасності сплати податку до бюджету, оскільки відповідачем перевірено інші документи, що не можуть бути предметом камеральної перевірки.

Зокрема, у відповіді від 20.10.2016 № 1570/10/20-29-12-30 на надані позивачем заперечення до Акту перевірки, відповідач зазначає, що ним було здійснено перевірку додаткових документів ТОВ "Енергія-95" щодо сплати податкового зобов'язання, задекларованого у податковій декларації з рентної плати за 4 квартал 2015, наданих ТОВ "Енергія-95" 19.03.2016, що суперечить положенням ПК України щодо порядку проведення камеральних перевірок.

Щодо питання своєчасності сплати позивачем податкових зобов'язань, судом встановлено наступне.

Відповідно до пункту 38.1 ст.38 ПК України, виконанням податкового обов'язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов'язань у встановлений податковим законодавством строк.

Відповідно до п. 257.5. ст. 257 ПК України сума податкових зобов'язань з рентної плати, визначена у податковій декларації за податковий (звітний) період, сплачується платником до бюджету протягом 10 календарних днів після закінчення граничного строку подання такої податкової декларації.

04.02.2016 ТОВ "Енергія-95" в податковій декларації з рентної плати за 4 квартал 2015 року (звітна) вказано суму податкового зобов'язання з рентної плати для видобування корисних копалин (природного газу) з урахуванням розміру сплачених авансових внесків, у сумі 29779252,56 грн. Граничним терміном сплати узгодженого податкового зобов'язання з рентної плати за природний газ за 4 квартал 2015 року було 19.02.2016.

Судом встановлено, що 19.02.2016 з поточного рахунку позивача, відкритого в ПАТ "ПУМБ", з яким позивачем укладено Договір про відкриття та ведення поточного рахунку у національній валюті №03-10 від 18.01.2012, Договір на здійснення електронно-розрахункового обслуговування № 260586564 від 22.01.2014 (через систему "ІНТЕРНЕТ-БАНКІНГ"), здійснено платіж для сплати податкового зобов'язання з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу за 4 квартал 2015 року на суму 13140000,00 грн. (платіжне доручення № 53 від 9.02.2016).

У зв'язку із технічними несправностями системи "ІНТЕРНЕТ-БАНКІНГ" ПАТ "ПУМБ", яка не давала можливості далі здійснювати та приймати платежі, платіжні доручення для сплати залишку суми податку ПАТ "ПУМБ" через систему "ІНТЕРНЕТ-БАНКІНГ" прийняті не були, а тому позивач був вимушений сплатити вказаний залишок суми податку з рентної плати шляхом подачі до відділення РЦ "Північно-Східний" ПАТ "ПУМБ" платіжних доручень на паперових носіях, а саме: платіжне доручення № 54 від 19.02.2016 на суму 200000,00 грн.; платіжне доручення № 55 від 19.02.2016 на суму 16439253,00 грн.

Платіжні доручення на загальну суму 16639253,00 грн. банком були прийняті до виконання 19.02.2016, про що свідчить відповідна відмітка "ОДЕРЖАНО БАНКОМ 19.02.2016". При цьому, згідно банківської виписки ПАТ "ПУМБ", залишок коштів на рахунку Позивача за підсумком дня 19.02.2016 становив 23799666,37 грн.

23.02.2016 листом вих. № 4/25 від 22.02.2016 ТОВ "Енергія-95" повідомило Головне управління ДФС у Харківській області та Чугуївську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС про вищевказані обставини.

04.04.2016 позивачем отримано лист Головного управління ДФС у Харківській області від 22.03.2016 №1738/10/20-40-12-04-21 яким повідомлено, що контролюючий орган не застосовує до суб'єкта господарювання штрафні санкції у випадку несвоєчасного перерахування (неперерахування) податків, зборів, платежів до бюджетів та державних цільових фондів з вини банку, у тому числі внаслідок регулювання НБУ економічних нормативів такого банку.

По суті спірних правовідносин суд застосовує наступні приписи норм чинного законодавства.

Відповідно до пункту 1.24 статті 1 Закону України "Про платіжні системи та переказ грошей в Україні" переказ грошей - це рух певної суми грошей з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому в готівковій формі. Ініціатором переказу у розумінні пункту 1.15 цієї ж статті Закону вважається особа, яка на законних підставах ініціює переказ грошей шляхом формування та подання відповідного документа на переказ.

Пунктом 22.4 статті 22 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" визначено, що під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним: для платника - з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника. При цьому, банки мають забезпечувати фіксування дати прийняття розрахункового документа на виконання. Щодо проведення самого переказу коштів, то це є обов'язковою функцією, що має виконувати платіжна система (п. 1.29 ст. 1 Закону України "Про платіжні системи та переказ грошей в Україні").

Зазначена позиція узгоджується із роз'ясненнями ДФС України, наданими у листі від 20.11.2015 № 24785/6/99-99-10-03-02-15 згідно з якими законодавцем проведено різницю між поняттями "сплата податку" та "зарахування податку". Сплата податку платником відбувається шляхом подання до установи банку платіжного доручення, тобто платник податку вступає у відповідні податкові правовідносини. Відносини щодо зарахування платежів на єдиний казначейський рахунок є бюджетними правовідносинами і здійснюються вони без безпосередньої участі платника податків і зборів (обов'язкових платежів).

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач як суб'єкт владних повноважень не довів належним чином правомірності податкового повідомлення-рішення № від 25.10.2016 року про застосування до позивача штрафних санкцій, а тому позовні вимоги про скасування зазначеного вище податкового повідомлення-рішення є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до вимог ст.94 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 8-14, 71, 94, 160-163, 167, 186, 254 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергія-95" до Харківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкового повідомлення - рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Чугуївського відділення Харківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області № від 25.10.2016 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергія-95" () судовий збір у розмірі 24957,01 грн. (двадцять чотири тисячі дев'ятсот п'ятдесят сім) грн. 01 коп..

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 06 грудня 2016 року.

Суддя Полях Н.А.