Справа № 682/160/16-а
Суддя: Совгира Д. І.
Дата ухвалення: 2016-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 682/160/16-а

Головуючий у 1-й інстанції: Воробченко Л.А.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

29 листопада 2016 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Совгири Д. І.

суддів: Курка О. П. Білоуса О.В. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,

позивача: ОСОБА_2,

представника позивача: ОСОБА_3,

представника відповідача: ОСОБА_4,

представника третьої особи: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу приватного підприємства "Кансталь" на постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 12 вересня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Улашанівської сільської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - приватне підприємство "Кансталь", Славутська районна рада Хмельницької області, Хмельницька обласна рада про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Славутського міськрайонного суду Хмельницької області з позовом до Улашанівської сільської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - приватне підприємство "Кансталь", Славутська районна рада Хмельницької області, Хмельницька обласна рада про визнання протиправними та скасування рішень.

Постановою Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 12 вересня 2016 року адміністративний позов задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з даною постановою суду, приватне підприємство "Кансталь" подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

В судовому засіданні позивач та представник позивача заперечували проти задоволення апеляційної скарги приватного підприємства "Кансталь" та просили суд залишити її без задоволення, а постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 12 вересня 2016 року - без змін.

Представник відповідача також заперечував проти задоволення апеляційної скарги приватного підприємства "Кансталь" та просив суд залишити її без задоволення, а постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 12 вересня 2016 року - без змін.

Представник приватного підприємства "Кансталь" підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд задовольнити її.

Представник Славутської районної ради Хмельницької області в судове засідання не з'явився, однак на адресу суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження.

Представник Хмельницької обласної ради в судове засідання не з'явився про причини неявки суду не повідомив, хоча про час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, які прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що рішенням двадцять восьмої сесії Улашанівської сільської ради УІ скликання Славутського району Хмельницької області № 2 від 05 вересня 2012 року «Про погодження клопотання про надання ПП «Кансталь» спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення та дослідно-промисловою розробкою Крупецького родовища пісків та суглинків, яке розташоване на території Улашанівської сільської ради за межами населеного пункту» вирішено погодити клопотання про надання ПП «Кансталь» спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення та дослідно - промисловою розробкою Крупецького родовища пісків та суглинків орієнтованою площею - 14,36 га, розташованого на території Улашанівської сільської ради за межами населеного пункту.

Рішенням двадцять дев'ятої сесії Улашанівської сільської ради УІ скликання Славутського району Хмельницької області № 13 від 16 жовтня 2012 року «Про внесення і змін до рішення № 2 двадцять восьмої сесії сільської ради від 05.09.2012 року «Про погодження клопотання про надання ПП «Кансталь» спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення та дослідно - промисловою розробкою Крупецького родовища пісків та суглинків, яке розташоване на території Улашанівської сільської ради за межами населеного пункту» внесено зміни до вказаного рішення від 05 вересня 2012 року, згідно яких слово «Крупецького» замінено на «Улашанівського» та слово «суглинків» замінено на «глин».

Вважаючи вказане рішення протиправним та незаконним позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Розглядаючи даний позов суд першої інстанції дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення являється протиправним, як винесено з порушенням норм чинного законодавства. Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного. оскаржуване рішення являється протиправним, як винесено з порушенням норм чинного законодавства. Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до ст.10 Кодексу України «Про надра» до відання сільських, селищних, міських та районних рад на їх території у порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законодавчими актами, належить, зокрема, погодження надання надр у користування з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин місцевого значення.

Згідно ст. 16 Кодексу України про надра, спеціальні дозволи на користування надрами надаються переможцям аукціонів, крім випадків, визначених Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, або Радою міністрів Автономної Республіки Крим щодо розробки родовищ корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим. Надання спеціальних дозволів на користування надрами, крім випадків користування надрами на умовах угод про розподіл продукції, укладених відповідно до Закону України «Про угоди про розподіл продукції», здійснюється після попереднього погодження з відповідною радою питання про надання земельної ділянки для зазначених потреб, крім випадків, коли у наданні земельної ділянки немає потреби.

Згідно п. З ч. 1 ст. 9-1 Кодексу України про надра до компетенції обласних, Київської та Севастопольської міських рад у порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законодавчими актами, належить погодження надання надр у користування з метою геологічного вивчення і розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також для цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин.

Відповідно до п. 9 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами» № 615 від 30 травня 2011року, надання надр у користування, за винятком надання надр на умовах угод про розподіл продукції, погоджується заявником з:

- Радою міністрів Автономної Республіки Крим, відповідними обласними, Київською і Севастопольською міськими радами - на користування ділянками надр з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення а також для цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин;

- відповідними районними, міськими, селищними, сільськими радами - на користування ділянками надр, що містять корисні копалини місцевого значення;

- Мінприроди - на всі види користування надрами;

- Держгірпромнаглядом - на геологічне вивчення з дослідно - промисловою розробкою та видобування, а також для цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин, і для створення геологічних територій та об'єктів, що мають важливе наукове культурне, рекреаційно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники заказники, пам'ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади тощо).

У відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 року № 827 «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення» глина є корисною копалиною загальнодержавного значення.

Відповідно, при прийнятті рішення від 16 жовтня 2012 року № 13 щодо зміни слова «суглинків» на «глин», відповідач вийшов за межі своїх повноважень, оскільки погодження клопотання щодо надання у користування надр, що містять корисні копалини загальнодержавного значення, входить до компетенції Хмельницької обласної ради.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами» № 615 від 30 травня 2011 року передбачено, що у межах однієї ділянки надр можуть проводитися роботи з геологічного вивчення та видобування різних за видом корисних копалин за кількома дозволами. При цьому в угоді на користування надрами визначаються просторові межі кожного виду корисної копалини, тобто надання спеціального дозволу (а тому, відповідно, і його погодження) на користування надрами на кожен окремий вид корисних копалин - пісок, суглинок, глину - здійснюється окремо. Відповідач же одним рішенням погодив використання надр відразу щодо двох корисних копалин, що суперечить вищезазначеним приписам законодавства.

Відповідно до п. 5 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами» № 615 від 30 травня 2011 року дозволи надаються, зокрема, на такі види користування надрами:

- геологічне вивчення родовищ корисних копалин;

- геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислова розробка родовищ корисних копалин загальнодержавного значення та ін.

Варто зазначити, що геологічне вивчення надр являє собою спеціальні роботи і дослідження, спрямовані на одержання інформації про надра для задоволення потреб суспільства та здійснюється з метою одержання даних про геологічну будову надр, процеси, які відбуваються в них, виявлення та оцінки корисних копалин, вивчення закономірностей їх формування і розміщення, з'ясування гірничотехнічних та інших умов розробки родовищ корисних копалин і використання надр для цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин.

Геологічне вивчення надр включає декілька стадій: регіональне геологічне вивчення території України (геологічне картування), геологічні пошуки корисних копали їх геологічну розвідку та дослідно-промислову розробку. При цьому геологічна розвідка родовищ корисних копалин становить собою сукупність геологорозвідувальних робіт і пов'язаних з ними досліджень, що проводяться з метою виявлення і геолого - економічної оцінки запасів мінеральної сировини в надрах; у свою чергу дослідно-промислова розробка надр - це остання стадія геологічного вивчення ділянки надр, яка була попередньо досліджена. На цій ділянці здійснюють видобуток з родовища обмеженої кількості копалин з метою визначення їх промислової цінності, уточнення гірничо-геологічних та технологічних параметрів, необхідних для підрахунку запасів копалин та обґрунтування вибору раціонального методу промислової розробки родовища.

З огляду на вищезазначене, хоч дослідно-промислова розробка надр і входить в геологічне вивчення надр, оскільки є однією зі стадій такого вивчення, проте надання дозволу на геологічне вивчення ділянок надр, що містять корисні копалини загальнодержавного значення (у даному випадку - глину), саме по собі не дає права на їх дослідно-промислову розробку, оскільки є окремим видом користування надрами.

На 28 сесії Улашанівської сільської ради УI скликання депутати голосували саме за погодження клопотання про надання ПП «Кансталь» спеціального дозволу на користування надрами лише з метою геологічного вивчення, без права на дослідно-промислову розробку.

Проте підписане сільським головою рішення від 05 вересня 2012 року № 2, окрім геологічного вивчення, містить також положення про дослідно-промислову розробку родовища, що не відповідає рішенню, за яке голосували депутати Улашанівської сільської ради УI скликання, оскільки голосували за погодження надання спеціального дозволу на користування надрами лише з метою геологічного вивчення, без права на дослідно-промислову розробку, що в судовому засіданні підтвердили свідки ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14

Згідно ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Предметом адміністративно-судового захисту є, зокрема, законний інтерес особи, що розглядається як право на реалізацію того чи іншого права та як суб'єктивне право, реалізація якого стала ускладнена або неможлива внаслідок неправомірних рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

Так, з початком робіт на території родовища постало питання щодо нестачі води в ' криницях, було пошкоджено дороги, утворюються сміттєзвалища, зазначені обставини в судовому засіданні були підтвердженні свідками ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14

Зазначене порушує права позивача як землекористувача, передбачені, зокрема, ч. 1 ст. 23 Кодексу України про надра, згідно якої землевласники і землекористувачі в межах наданих їм земельних ділянок мають право без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати підземні води для власних господарсько-побутових потреб.

Окрім того, згідно Земельного кодексу України дороги відносяться до земель загального користування, а тому погіршення доріг до такого стану, що значно погіршує або інколи навіть унеможливлює їх використання за призначенням, порушує права жителів села, в тому числі і позивача, щодо користування ними.

За таких обставин суд вважає, що погодження відповідачем клопотання щодо надання дозволу на користування надрами порушує законні права та інтереси позивача щодо використання підземних вод для питних потреб та користування дорогами (проїздами) загального користування.

Голосування під час прийняття рішення сесії сільської ради від 05 вересня 2012 року № 2, відбувалося з порушенням Регламенту Улашанівської сільської ради, затвердженого рішенням другої сесії № 1 від 10.12.2010 року, зокрема п. 2. ст. 10, п. 2, 4, 5 ст. 17, п. 4, 5 ст. 20.

Так, в судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4, свідки ОСОБА_15 та ОСОБА_14, які були членами земельної комісії сільської ради згідно рішення № 2 від 18.11.2010 року, підтвердили, що питання про погодження клопотання про надання ПП «Кансталь» спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення та дослідно-промисловою розробкою Крупецького родовища пісків та суглинків і глини винесене на голосування без обговорення з виборцями та опрацювання земельною комісією, що є порушенням ст.26 Регламенту роботи Улашанівської сільської ради.

Суд критично оцінює пояснення свідків ОСОБА_16 та ОСОБА_17, про те, що підписані ними, як головою та секретарем сільської ради, рішення відповідають рішенню сесії, прийнятому більшістю голосів, оскільки на даний час відносно вказаних осіб відкрите кримінальне провадження за підробку оспорюваного рішення № 2 від 05.09.2012 року.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. З ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Суд вважає, що зазначені вимоги не були дотримані відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень, оскільки відповідач перевищив надані йому законом повноваження ( в частині погодження надання спеціального дозволу на користування надрами щодо глини - корисної копалини загальнодержавного значення); рішення прийнято не у спосіб передбачений законодавством (було здійснено погодження щодо одночасно двох видів корисних копалин); рішення є незаконним, оскільки фактично депутати ради не голосували за дослідно-промислову розробку родовища; при прийнятті рішень було порушено баланс між інтересами членів територіальної громади щодо належного стану доріг, забезпечення їхніх питних потреб тощо та ціллю прийняття рішення щодо погодження дозволу на розробку родовища.

Аналізуючи наведене суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що рішення двадцять восьмої сесії Улашанівської сільської ради УІ скликання Славутського району Хмельницької області №2 від 05 вересня 2012 року «Про погодження клопотання про надання ПП «Кансталь" спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення та дослідницько - промисловою розробкою Крупецького родовища пісків та суглинків, яке розташоване території Улашанівської сільської ради за межами населеного пункту та рішення двадцять дев'ятої сесії Улашанівської сільської ради УІ скликання Славутського району Хмельницької області №13 від 16 жовтня 2012 року «Про внесення змін до рішення №2 двадцять восьмої сесії сільської ради від 05 вересня 2012 року «Про погодження клопотання про надання "Кансталь" спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення та дослідно-промисловою розробкою Крупецького родовища пісків та суглинків, яке розташоване на території Улашанівської сільської ради за межами населеного пункту являються протиправними та незаконними.

Тому, враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийнята постанова відповідає матеріалам справи та вимогам закону і підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті рішення суду з одних лише формальних підстав.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу приватного підприємства "Кансталь" залишити без задоволення, а постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 12 вересня 2016 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст. 212 КАС України.

Ухвала суду складена в повному обсязі 02 грудня 2016 року.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_18 ОСОБА_19