Справа № 646/9324/16-а
Суддя: Шелест І. М.
Дата ухвалення: 2016-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 646/9324/16-а
№ провадження 2-а/646/170/2016
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.11.2016 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Шелест І.М.

за участю секретаря судового засідання Славгородської К.В.

позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Червонозаводського районного суду м. Харкова адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Харків, інспектора роти № 1 батальйону № 4 УПП у м. Харкові ДПП лейтенанта поліції Касумова Рустама Магомедовича про визнання неправомірними та скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ДР № 128132 від 13.08.2016 року,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в обґрунтування якого зазначив, що 13.08.2016 року інспектором роти №1 батальйону №4 УПП у м. Харкові ДПП лейтенантом поліції Касумовим Р.М. було винесено на його ім'я постанову по справі про адміністративне правопорушення за нібито порушення правил дорожнього руху. В постанові зазначено, що він 13.08.2016 о 23 год. 10 хв. на проспект Правди буд 11 (Шевченківський район) нібито вчинив правопорушення, оскільки автомобіль Део Сенс реєстраційний номер НОМЕР_2 рухався з непрацюючою лівою фарою в режимі ближнього світла.

Проте, позивач вважає, що дії щодо винесення постанови були неправомірними та вчиненими з порушеннями закону, зважаючи на наступні обставини:

Після зупинки інспектор ДПП попросив його увімкнути фари у режимі ближнього світла. А потім запропонував передати документи для перевірки замість того, щоб "чітко й зрозуміло відрекомендуватися, назвати свою посаду, звання та прізвище, висловити вимогу про передачу водієм документів, зазначених в пункті 2.1 ПДР, для перевірки та повідомити про причину зупинки транспортного засобу і суть скоєного правопорушення".

Позивач зазначив, що того ж дня перед виїздом з вул. Бакуліна буд 4 о 23:00 (згідно пункту 2.3а ПДР) перевірив технічний стан свого авто і переконався у справності всіх компонентів (у тому числі і справності лівої фари) зробив висновок, що ліва фара у режимі ближнього світла якщо і перестала працювати, то це відбулось або десь в дорозі або навіть вже після зупинки інспектором. Але помітити в який саме момент перестала працювати фара в умовах добре освітленого центру Харкова він не міг.

Інспектор навіть не запропонував позивачу усунути несправність на місці. А сказав, щоб він передав йому водійське посвідчення і реєстраційні документи на автомобіль для складання постанови про притягнення до відповідальності.

Позивач наголошував, що постанову він буде оскаржувати у встановленому порядку, а також, що фара і справді несправна, то цю несправність неможливо усунути на місці, і згідно пункту 31.5 ПДР (у разі виникнення в дорозі несправності, яку не можна усунути на місці) він повинен якомога коротшим шляхом рухатись до місця ремонту або стоянки з виконанням пункту 9.9 ПДР (з увімкненою аварійною сигналізацією).

Також позивач зазначив, що інспектором роти №1 батальйону №4 УПП у м. Харкові ДПП лейтенантом поліції Касумовим Р.М. не було йому роз'яснено права як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Він просто сказав позивачу підписатися на постанові та на зворотній стороні. Розуміючи, що довести неправомірність дій інспектора йому неможливо, а також розуміючи, що постанова вже винесена, позивач вирішив не сперечатися та поставити підписи.

Крім того, інспектор не надав можливості скористатися юридичною допомогою, що порушує права позивача, передбачені ст. 268 КУпАП.

15.08.2016 року позивач подав скаргу до Управління патрульної поліції м. Харкова. В якій просив скасувати постанову та провести розгляд скарги в його присутності. Лише 23.08.2016 з телефонної бесіди з інспектором, яка розглядала скаргу позивачу стало відомо, що скаргу розглянуто без його участі і постанову не було скасовано.

Оскільки відповідь на скаргу позивач отримав 23.08.2016 року це і стало причиною пропуску строку подання позову до Червонозаводського районного суду м. Харкова.

Тому, просив суд поновити строк подання позову; визнати дії інспектора роти № 1 батальйону № 4 УПП у м. Харкові ДПП лейтенанта поліції Касумова Р.М. щодо складання постанови серії ДР № 128132 від 13.08.2016 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу незаконними та скасувати зазначену постанову, а провадження по справі закрити.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримав, просив задовольнити.

Відповідач - інспектор роти № 1 батальйону № 4 УПП у м. Харкові ДПП лейтенант поліції Касумов Р.М. у судове засідання повторно не з'явився, будучи належним чином повідомленим про час слухання справи.

Вислухавши позивача, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КУпАП керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За загальними правилами накладення стягнення за адміністративне правопорушення, встановленими ст. 33 КУпАП стягнення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України (ч. 1 ст. 33 КУпАП). При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі (ч. 2 ст. 33 КУпАП).

Положення ст. 22 КУпАП встановлюють право органу (посадової особи), які уповноважені вирішувати справу, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Постановою інспектора роти № 1 батальйону № 4 УПП у м. Харкові ДПП лейтенанта поліції Касумова Р.М. від 13.08.2016 року на позивача ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в доход держави за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КУпАП (а.с. 3).

Інспектором поліції установлено, що ОСОБА_1 13.08.2016 року о 23 годині 00 хвилин на проспекті Правди, 11 в м. Харкові в темну пору доби керував автомобілем Део Сенс, реєстраційний номер НОМЕР_2, який мав технічну несправність, - не горіла лампа лівої фари в режимі ближнього світла в темну пору доби. За цими ознаками інспектор поліції визначився, що ОСОБА_1 порушив п.п. 31.4.3. в Правил дорожнього руху.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП України визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення, з-поміж іншого, є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Порядок розгляду справ про адміністративне правопорушення регламентований главою 22 КУпАП.

Так, зокрема, за приписами ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно із ст. 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу (ч. 1 ст. 279).

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання (ч. 2 ст. 279).

Нормами ст. 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема, - чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Наказом МВС України від 07.11.2015 року № 1395, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 10.11.2015 року за № 1408/27853 затверджена Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі (далі Інструкція).

Зазначеною Інструкцією передбачено, що розгляд справи розпочинається з представлення поліцейського, який розглядає цю справу. Поліцейський, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення (якщо складення протоколу передбачається КУпАП), заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання. Під час розгляду справи потерпілого може бути опитано як свідка (п. 9 розділу ІІІ Інструкції).

Поліцейський оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (п. 10 розділу ІІІ Інструкції).

При малозначності вчиненого адміністративного правопорушення поліцейський може звільнити особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням (п. 12 розділу ІІІ Інструкції).

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено, зокрема, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом. (п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП).

Поняття суб'єкта владних повноважень наведене п. 7 ч. 1 ст. 3 КАС України, - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 2 ст. 71 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Так, за змістом ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право, зокрема, - знайомитися з матеріалами справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

В супереч положень ст. 280 КУпАП та п. 9 Інструкції інспектором поліції до часу прийняття оскаржуваної постанови позивачу ОСОБА_1 не були роз'яснені його права та обов'язки і не з'ясовані інші обставини, щоб могли мати значення для вирішення справи.

Отже під час провадження у справі про адміністративне правопорушення позивач ОСОБА_1 був позбавлений можливості надати пояснення (у тому числі і письмові), заявити клопотання, отримати юридичну допомогу у випадку її необхідності.

Суд, вважає, що належна реалізація позивачем прав, встановлених ст. 268 КУпАП, мала можливість вплинути на прийняте інспектором поліції рішення у справі про адміністративне правопорушення.

Надаючи правову оцінку вищезазначеному, суд визначає незаконний характер такого рішення, оскільки при вирішенні питання про звільнення порушника від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення оцінці підлягав характер (конкретні обставини, наявність/відсутність істотної загрози охоронюваним громадським стосункам) скоєного ОСОБА_5 адміністративного правопорушення (у випадку його скоєння), а не оцінка поведінки людини в ситуації, що об'єктивно містить явні передумови для конфлікту.

Суд також звертає увагу на те, що справедливість прийнятого інспектором поліції рішення вже підірвана початковим недотриманням вимог глави 22 КУпАП щодо порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що дії інспектора поліції під час провадження у справі про адміністративне правопорушення по відношенню до позивача ОСОБА_5 не відповідають вимогам ст.ст. 245, 280 КУпАП, а відтак є протиправними. Оскаржувана постанова відповідачем прийнята без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, що є підставою для її скасування.

До, того, ж суд вважає можливим поновити ОСОБА_1 строк на подання позовної заяви до суду, оскільки позивач звернувся зі скаргою до Управління патрульної поліції м. Харкова 15.08.2016 року на яку було надано відповідь 23.08.2016 року, тобто десятиденний строк звернення до суду було порушено у зв'язку з оскарженням дій інспектора поліції Касумова Р.М. до начальника Управління патрульної поліції в м. Харкові Юскевич О.С. (а.с. 6-9).

Отже, постанова у справі про адміністративне правопорушення серії ДР № 128132 складена інспектором Касумовим Р.М., якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП не відповідає вимогам закону, є такою, що порушує права та законні інтереси позивача у сфері публічно-правових відносин, а тому підлягає скасуванню в судовому порядку.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.122, 254, 256, 258, 287-289 КУпАП, ст.ст.2, 6, 11, 14, 69, 71, 86, 122, 128, 158-163, 167, 171-2 КАС України, суд,-

постановив:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправними дії інспектора роти № 1 батальйону № 4 УПП у м. Харкові ДПП лейтенанта поліції Касумова Рустама Магомедовича.

Скасувати постанову серії ДР № 128132 по справі про адміністративне правопорушення від 13.08.2016 року відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 121 КУпАП.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня її проголошення та з дня отримання копії постанови, у разі проголошення постанови суду, яка містить вступну та резолютивну частини, а також прийняття постанови у письмовому провадженні.

Якщо суб'єкта владних повноважень, у випадках та порядку, передбаченому частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строків для подачі апеляційної скарги.

Суддя І.М. Шелест