Справа № 826/12640/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2016-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І. при секретарі судового засідання Дробчаку М.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ТОВ «Торговий дім «Глорія Трейд» до Київського міського голови, Київської міської ради про скасування розпорядження

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ТОВ «Торговий дім «Глорія Трейд» звернулось до суду з позовом до Київського міського голови, Київської міської ради про скасування розпорядження від 15.07.2016 № 715 «Про призначення районних громадських слухань з питань благоустрою Оболонської площі та будівництва житлово-ділового центру на перетині вулиці Маршала Малиновського та проспекту Оболонського».

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що оскаржуване розпорядження прийнято відповідно до рішення Київської міської ради від 08.10.2015 №120/2023, яке не вступило в чинність внаслідок порушення порядку його опублікування, отже таке розпорядження є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідач заперечував проти задоволення позову з підстав викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з’ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Розпорядженням Київського міського голови від 15.07.2016 № 715 «Про призначення районних громадських слухань з питань благоустрою Оболонської площі та будівництва житлово-ділового центру на перетині вулиці Маршала Милиновського та проспекту Оболонського», пунктом 4 якого затверджено список осіб, що запрошуються на районі громадські слухання.

З матеріалів справи вбачається, що позивач є власником нерухомого майна за адресою: пл. Дружби народів (Оболонська площа), буд. 6, на земельній ділянці площею 1479 кв. м розміщені 3 (три) об'єкта нерухомого майна площею 424, 2 кв. м, 260, 9 кв. м, 208 кв. м, що належать позивачу на праві власності.

З огляду на викладене, проведення громадських слухань відповідно до розпорядження від 15.07.2016 № 715 безпосередньо впливає на права, свободи та інтереси позивача.

Відповідно до ч. 1ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій.

Згідно п. 2 ст. 30 Статуту територіальної громади м. Києва, затвердженого рішенням Київради від 28.03.2002 N 371/1805, (далі -Статут) при плануванні та забудові території міста Києва Київська міська рада враховує державні, громадські та приватні інтереси.

Згідно ст. 13 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування.

Громадські слухання проводяться не рідше одного разу на рік.

Пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов'язковому розгляду органами місцевого самоврядування.

Порядок організації громадських слухань визначається статутом територіальної громади.

Відповідно до ст. 13 Статуту члени територіальної громади міста Києва мають право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами Київської міської ради, відповідної районної у місті Києві ради, а також Київським міським головою та іншими посадовими особами місцевого самоврядування у місті Києві, під час яких вони можуть заслуховувати вказаних осіб, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, які належать до відання місцевого самоврядування у місті Києві.

Громадські слухання з питань, віднесених до відання Київського міського голови та Київської міської ради, проводяться не рідше одного разу на рік, а з питань, віднесених до відання районної у місті Києві ради, - не рідше двох разів на рік.

На громадські слухання, окрім ініціаторів їх проведення або їх представників, можуть запрошуватися депутати відповідного виборчого округу, посадові особи місцевого самоврядування, представники органів самоорганізації населення, міських осередків політичних партій та громадських організацій, а також керівники підприємств і організацій, якщо їх діяльність пов'язана з питаннями, що обговорюються.

Пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов'язковому розгляду органами та посадовими особами місцевого самоврядування.

Виконавчі органи Київської міської ради та районних у місті Києві рад надають допомогу у підготовці та проведенні громадських слухань.

Про час, місце проведення та питання, які виносяться на громадські слухання, члени територіальної громади міста Києва сповіщаються не пізніше як за 10 днів до їх проведення через засоби масової інформації.

Пропозиції за результатами громадських слухань вважаються внесеними, якщо за них проголосувало більше половини учасників відповідних громадських слухань.

Про результати громадських слухань Київська міська рада, районна у місті Києві рада інформує членів територіальної громади міста Києва у десятиденний термін.

Отже, громадські слухання мають право проводити лише члени територіальної громади, керівники підприємств і організацій, якщо їх діяльність пов'язана з питаннями, що обговорюються можуть запрошуватись на громадські слухання.

Позивачем не надано доказів, що його діяльність пов’язана з питаннями, що обговорюються на громадських слуханнях. Наявність у позивача нерухомого майна, розташованого неподалік від запланованого будівництва не є безумовним доказом порушення безпосередньо прав, свобод та інтересів позивача запланованим будівництвом.

З матеріалів справи вбачається, що 07.07.2016 до Київської міської ради надійшло повідомлення від ініціативної групи мешканців Оболонського району про ініціативу з проведення громадських слухань з вказаного вище питання.

Згідно протоколу громадських слухань від 28.08.2016 більшістю голосів учасників громадських слухань погоджено пропозиції щодо будівництва багатопрофільного житлово-ділового центру на перетині вулиці Маршала Малиновського та проспекту Оболонського (п. 2 протоколу) та благоустрою Оболонської площі (п. 3 протоколу).

Позивачем не надано суду доказів порушення порядку підготовки та проведення громадських слухань визначеного ст. 13 Статуту.

Щодо доводі позивача про не чинність рішення Київської міської ради «Про затвердження Порядку організації громадських слухань в місті Києві» від 08.10.2015 №120/2023, суд зазначає наступне.

Так, згадуваним рішенням не внесено доповнення до порядку проведення громадських слухань визначених ст. 13 Статуту, а деталізовано зазначені правила, оскільки норми Порядку організації громадських слухань в місті Києві за змістом консолідують ст. 13 Статуту, розкриваючи її зміст.

Щодо посилання позивача на ч. 5 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», якою визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що рішення Київради від 08.10.2015 N 120/2023 опубліковано в газеті «Хрещатик» 17.11.2015 № 120 (1520).

Суд також, вважає безпідставним посилання позивача на порушення ст. 19 Закону України «Про місцеве самоврядування в України в Україні» при прийнятті рішення від 08.10.2015 N 120/2023 з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» статут територіальної громади підлягає державній реєстрації в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації (легалізації) об'єднань громадян, інших громадських формувань.

Отже, саме Статут, а не нормативно-правові акти, які стосуються питань, що регулюються статутом територіальних громад, як вказує позивач, підлягають державній реєстрації.

Судом встановлено, що статут наказом Міністерства юстиції України від 2 лютого 2005 р. N 14/5.

З огляду на викладене вище, твердження позивача, що Порядок організації громадських слухань в місті Києві, затверджений рішенням Київської міської ради від 08.10.2015 N 120/2023 є не чинним в силу норм ст. 57 Конституції України є безпідставним.

Як зазначено вище, на підставі оскаржуваного розпорядження 28.07.2016 проведено громадські слухання, тобто таке розпорядження, яке є актом індивідуальної дії, на час вирішення справи реалізовано.

В абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини рішення Конституційного суду України від 23.06.1997 №2-зп по справі №3/35-313 вказано, що за своєю природою ненормативні акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернення до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.

Також, в п. 5 рішення Конституційного суду України від 22.04.2008 №9-рп/2008 в справі №1-10/2008 вказано, що при визначенні природи “правового акту індивідуальної дії” правова позиція Конституційного суду України ґрунтується на тому, що “правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії)” стосуються окремих осіб, розраховані на персональне (індивідуальне) застосування і після реалізації вичерпують свою дію.

Оскаржуване розпорядження є актом індивідуальної дії, з 28.07.2016 вичерпало свою дію, його оскарження не сприяє відновленню порушених прав товариства, що, відповідно, виключає можливість задоволення позовних вимог у даному випадку.

Крім того, позивачем не надано належних доказів безпосереднього порушення справ, свобод та інтересів позивача оскаржуваним розпорядженням.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких обставин, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об’єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні позовних вимог.

Постанова набирання законної сили в строки та порядку, встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.І. Келеберда