Справа № 826/20641/13-а
Суддя: Грибан І.О.
Дата ухвалення: 2016-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

24 листопада 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючий-суддя Грибан І.О.

судді Беспалов О.О., Парінов А.Б.

за участі :

секретар с/з Кузик М.А.

пр-к апелянта Пархомчук Р.І.

пр-к позивача Кравчук В.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 вересня 2016 року у справі за адміністративним позовом Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві до Приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ :

Позивач, Державна податкова інспекція у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві, звернувся в суд з адміністративним позовом до Приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» про стягнення податкового боргу.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.03.2016, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 21.06.2016 року, позов задоволено частково. Стягнуто з приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» суму податкового боргу у розмірі 3 407 385,21 грн. (трьох мільйонів чотириста сім тисяч триста вісімдесят п'яти гривень 21 копійки) з податку на додану вартість.

Судове рішення набрало законної сили.

Відповідач ПАТ «Київспецтранс» подав до суду першої інстанції заяву про розстрочення виконання судового рішення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 вересня 2016 року в задоволенні заяви про розстрочення виконання постанови суду від 31.03.2016 в справі № 826/20641/13а відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, в якій вказуючи на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив оскаржувану ухвалу скасувати.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

У відповідності до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду-без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відмовляючи в задоволенні заяви суд першої інстанції виходив з того, що відсутні підстави для розстрочення виконання судового рішення.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися враховуючи наступні обставини справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 263 КАС України за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист, що видав виконавчий лист, із поданням, а особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення.

Вирішуючи питання обґрунтованості поданої заяви, колегія суддів звертає увагу, що згідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 № 14 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернення учасників виконавчого провадження» при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку чи розстрочку виконання рішення суду потрібно мати на увазі, що відповідно до ст. 263 КАС України - їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо).

Таким чином, для розстрочення виконання судового рішення особа, яка звернулась з відповідною заявою, повинна довести суду наявність підтверджених відповідними доказами виняткових обставин, які можуть бути підставою для розстрочення виконання судового рішення.

При цьому, при вирішення питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення суд задовольняє таку заяву лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо). Підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк, встановлений судом.

В обґрунтування заяви про розстрочення виконання судового рішення, заявник вказує на скрутне фінансове становище підприємства. Також, заявник вказує на відсутність коштів на розрахункових рахунках.

На підтвердження зазначених доводів заявник надав звіти про фінансовий стан, звіти про рух грошових коштів. Також, заявником надано довідки з банків АБ «Укргазбанк» та АБ «Кліринговий дім» про суми коштів, що обліковуються на рахунку станом на 04.07.2016.

З метою уникнення можливого банкрутства та ліквідації товариства боржник просив суд розстрочити виплату заборгованості на 84 місяці та сплатою боргу щомісячно рівними частинами.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач жодних доказів на підтвердження збитковості від основної виробничої діяльності та відсутності чистого доходу підприємства не надав.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем відкрито розрахункові рахунки у Київській філії ПАТ КБ «Південкомбанк», АБ «Кліринговий дім», ПАТ «КБ «Хрещатик», АБ «Укргазбанк», КМФ ПАТ «УСБ» м.Київ.

Разом з тим, доказів, які б підтверджували відсутність руху коштів на рахунках заявника у банківських та фінансових установах, або інших активів, достатніх для погашення заборгованості суду не надано та наявними в матеріалах справи документами не підтверджується. Фінансові звіти, надані заявником не свідчить про відсутність у боржника засобів погашення боргу.

Також слід зазначити, що відсутність грошових коштів на рахунках відповідача не звільняє його від обов'язку виконання судового рішення тим більше, що відповідачем не було надано жодних належних доказів підтвердження повної відсутності грошових коштів на всіх рахунках.

Надані заявником довідки АБ «Укргазбанк» та АБ «Кліринговий дім» про суми коштів, що обліковуються на рахунку станом на 04.07.2016, тобто на конкретну дату не є винятковою обставиною в розумінні ст.263 КАС України, оскільки відсутність коштів на рахунку, як достатня для розстрочення виконання рішення суду підстава, має бути тривалою та свідчити про безперечне унеможливлення виконання рішення суду протягом тривалого часу.

Отже, подані документи не відображають повної інформації щодо фінансового стану підприємства, а тому не можуть розцінюватись як об'єктивні докази на підтвердження недостатності коштів на погашення грошових зобов'язань.

Також, в обґрунтування заяви про розстрочення виконання судового рішення, заявник вказує, що підприємство матиме змогу виплатити наявну заборгованість у разі її розстрочення.

Та, разом з тим, зазначає про відсутність прибутку від наданих послуг у зв'язку з низькими тарифами на послуги з вивезення побутових відходів та відсутністю компенсаційних виплат з бюджету, значну дебіторську заборгованість.

Відповідач не наводить будь-яких доказів про наявність обставин щодо можливої зміни фінансового стану, що надасть можливість виконати вказане рішення суду в подальшому, що в свою чергу може призвести до затягування виконання рішення суду. Не обґрунтовано і запропонований строк розстрочення його виконання, а саме впродовж 84 місяців.

Щодо посилань заявника на значну кількість судових проваджень, за якими розстрочене виконання рішень, то оцінка фінансових можливостей платника податків повинна проводитись на підставі даних бухгалтерського обліку, із окремим підтвердженням сум бюджетних асигнувань, що не були надані підприємству розпорядником бюджетних коштів, та даних про суми власних коштів на поточних рахунках.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності обґрунтованих підстав для розстрочення виконання судового рішення.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з дотриманням норм матеріального та процесуального права, на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в справі, підтверджених доказами, а доводи апеляційних скарг висновків суду першої інстанції не спростовують, колегія суддів апеляційної інстанції підстав для його скасування не вбачає.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 254 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 вересня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий-суддя І.О.Грибан

Суддя О.О.Беспалов

Суддя А.Б.Парінов

Повний текст виготовлено - 24.11.2016.

Головуючий суддя Грибан І.О.

Судді: Парінов А.Б.

Беспалов О.О.