Справа № 817/1084/16
Суддя: Жуковська Л.А.
Дата ухвалення: 2016-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 листопада 2016 р.Р і в н е 817/1084/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Жуковської Л.А. за участю секретаря судового засідання Левченко Т.М., сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник ОСОБА_1,

відповідача: представник ОСОБА_2,

третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_3, представник ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Рівненського державного гуманітарного університету

до Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3
про визнання протиправними дії та зобов'язання вчинення певних дій, -
В С Т А Н О В И В:

Рівненський державний гуманітарний університет звернувся до суду з позовом до Головного управління державної казначейської служби України у Рівненській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_3 про визнання незаконними дії в частині безспірного списання з рахунків позивача на користь ОСОБА_3 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць в розмірі 2143,73 грн. та зобов'язання повернути кошти в сумі 418,03 грн., яка складається з податку на доходи фізичних осіб - 385,87 грн. та військового збору - 32,16 грн. на рахунок позивача №5208 (банк одержувач: ДКСУ м. Київ, МФО 820172) для їх подальшого перерахування до державного бюджету.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, пояснив суду, що листом від 18.07.2016 року Головне управління ДКС України у Рівненській області повідомило позивача про безспірне списання коштів в сумі 2143,73 грн. на користь ОСОБА_3 на підставі судового рішення. Однак, з даної суми не був сплачений податок на доходи фізичних осіб та військовий збір. Тому, внаслідок таких неправомірних дій відповідача було завдано збитків державному бюджету. За таких обставин, представник позивача просить суд позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідач - Головне управління державної казначейської служби України у Рівненській області проти позову заперечив. Представник відповідача в судовому засіданні зазначив, що суб'єкт владних повноважень діяв відповідно до чинного законодавства, оскільки виконував рішення суду про стягнення з позивача на користь ОСОБА_3 середнього заробітку за час вимушеного прогулу, тому просив суд в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_3 та її представник пояснили суду, що виплата середнього заробітку за час вимушеного прогулу відбувалась на підставі рішення суду та в межах суми стягнення, визначеної у ньому, тому вважають дії відповідача правомірними.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, повно та всебічно з'ясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими доказами, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити.

Судом встановлено, що рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 24.06.2016 року по справі №569/12041/15-ц позов ОСОБА_3 до Рівненського державного гуманітарного університету про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди задоволено. Поновлено ОСОБА_3, чергову гуртожитку №5, на роботі в Рівненському державному гуманітарному університеті на посаді чергової гуртожитку з 15.07.2015 року, присуджено стягнути з Рівненського державного гуманітарного університету на користь ОСОБА_3 середній заробіток за час вимушеного прогулу у сумі 23188,34 грн. та моральну шкоду в сумі 1000 грн. Рішення суду в частині поновлення на роботі та виплати заробітної плати за один місяць підлягає до негайного виконання.

Рівненський державний гуманітарний університет звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області з заявою про роз'яснення судового рішення від 24.06.2016 року, а саме яка саме сума коштів підлягає стягненню в частині допущення до негайного виконання. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 08.07.2016 року заявнику у роз'ясненні судового рішення відмовлено.

Головне управління Державної казначейської служби України у Рівненській області звернулося до Рівненського державного гуманітарного університету з листом від 12.07.2016 року №07.2-08/4341-73 з проханням визначити суму для здійснення безспірного списання заробітної плати за один місяць на користь ОСОБА_3, що підлягає до негайного виконання.

13.07.2016 року позивач повідомив відповідача відповідно до листа №01-09/677 про те, що середній заробіток за час вимушеного прогулу в частині виплат за один місяць на підставі рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 24.06.2016 року на користь ОСОБА_3 становить 2143,73 грн. Далі по змісту листа університет повідомляє, що оскільки він є податковим агентом при нарахуванні заробітної плати і зобов'язаний утримувати податок на доходи фізичних осіб та військовий збір, то ним будуть надані платіжні доручення: на утриманий податок з доходів фізичних осіб 18% - 385,87 грн.; утриманий військовий збір 1,5% - 32,16 грн.; на зарахування на банківський рахунок ОСОБА_3 середнього заробітку за час вимушеного прогулу в частині за один місяць 1725,70 грн.; на нарахування ЄСВ 22% - 471,62 грн., всього 2615,35 грн. (а.с.9).

18.07.2016 року Головне управління Державної казначейської служби України у Рівненській області листом №07.2-08/4418-75 повідомило позивача про безспірне списання з рахунку університету на користь ОСОБА_3 суми 2143,73 грн. на підставі меморіального ордеру від 15.07.2016 року №65 (а.с.10-12).

Рівненський державний гуманітарний університет повторно звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області з заявою про роз'яснення судового рішення від 24.06.2016 року, а саме яка саме сума коштів підлягає стягненню в частині допущення до негайного виконання. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 12.10.2016 року роз'яснено, що згідно рішення суду середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 23188,34 грн., визначений без обов'язкових утримань: податок на доходи фізичних осіб, ЄСВ, військовий збір (а.с. 75).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно частини 2 статті 6, частини 2 статті 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" від 05.06.2012 року №4901-VI встановлено гарантії держави щодо виконання судових рішень та виконавчих документів, визначених Законом України "Про виконавче провадження" (далі - рішення суду), та особливості їх виконання.

Статтею 2 вказаного Закону визначено, що держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов'язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: - державний орган; - державні підприємство, установа, організація (далі - державне підприємство); - юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (далі - юридична особа).

Відповідно до статті 4 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" від 05.06.2012 року №4901-VI, перерахування коштів за рішенням суду здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Таким чином, даний ОСОБА_2 містить імперативну правову норму, яка передбачає виконання органами Казначейства лише рішень про стягнення коштів боржників.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення визначений у Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року №845 (далі - Порядок №845).

Згідно з пунктом 2 Порядку №845 безспірне списання - це операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Пунктом 26 даного Порядку передбачено, що безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Відповідно до пункту 24 Порядку №845 стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник, документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку.

Як слідує з матеріалів справи, керуючись пунктом 24 Порядку №845, ОСОБА_3 01.07.2016 року звернулася до ГУ ДКСУ у Рівненській області з заявою про виконання судового рішення.

Відповідно до положень пунктів 25, 26 та 28 Порядку №845, безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів за його платіжними дорученнями здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

Безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Орган Казначейства протягом трьох робочих днів після надходження виконавчого документа на підставі документів, поданих стягувачем, визначає коди програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (коди тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та економічної класифікації видатків бюджету і рахунки боржника, з яких проводиться безспірне списання коштів. З дня визначення таких кодів та рахунків орган Казначейства повідомляє боржникові про здійснення безспірного списання коштів з його рахунків. У повідомленні також зазначаються строк подання боржником інформації, пов'язаної з виконанням рішення про стягнення коштів, який не може перевищувати п'яти робочих днів з дати надходження повідомлення, та відомості про не проведення органом Казначейства платежів за платіжними дорученнями боржника.

Пунктом 32 Порядку №845 визначено, що безспірне списання коштів з рахунків боржника здійснюється органом Казначейства на підставі розрахункового документа, оформленого відповідно до вимог законодавства.

Зі змісту резолютивної частини судового рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 24.06.2016 року в справі №569/12041/15-ц слідує, сума заробітної плати за один місяць, яка підлягає стягненню з Рівненського державного гуманітарного університету на користь ОСОБА_3 в межах негайного виконання, судом не визначена. Тому орган казначейської служби і звернувся з листом до університету про визначення даної суми, на що була отримана відповідь, що "середній заробіток за час вимушеного прогулу в частині виплат за один місяць становить 2143,73 грн.". (а.с.9).

Тому, відповідач на виконання вимог законодавства здійснив безспірне списання даної суми з рахунку позивача на користь ОСОБА_3

За змістом п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 року №13 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив під час визначення сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата податку із заробітної плати є відповідно обов'язком роботодавця та працівника, суд визначає таку суму без утримання цього податку та інших обов'язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Водночас, в силу приписів пп. 164.2.1 п. 164.2 ст. 164, п. 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України та п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 року №2464-VI дохід у вигляді середньої заробітної плати, нарахованої на підставі рішення суду, за час вимушеного прогулу є базою нарахування та утримання податку на доходи фізичних осіб, воєнного збору та єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Частиною 8 статті 65 Закону України "Про виконавче провадження" від 21.04.1999 року №606-XIV визначено, що у разі виконання судового рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи боржник є податковим агентом, який виконує судове рішення, з відрахуванням податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування із сум, що належать до виплати стягувачу.

Таким чином, боржник Рівненський державний гуманітарний університет у правовідносинах щодо виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу є податковим агентом, який зобов'язаний утримати та нарахувати відповідні платежі до бюджету з сум, що підлягали виплаті ОСОБА_3

Примусове ж стягнення на користь ОСОБА_3 присуджених сум середнього заробітку за час вимушеного прогулу органами Державної казначейської служби здійснено правомірно в межах сум, визначених у виконавчому документі та з врахуванням наданого Рівненським державним гуманітарним університетом розрахунку.

Твердження у листі-відповіді від 13.07.2016 року №01-09/677 Рівненським державним гуманітарним університетом про необхідність утримання та нарахування відповідних податків і зборів щодо середнього заробітку, що підлягає виплаті, та про подальше подання в майбутньому боржником університетом відповідних платіжних доручень про сплату таких обов'язкових платежів до бюджету ніяким чином не звільняє чи позбавляє орган казначейської служби обов'язку здійснити регламентоване законодавством безспірне списання, яке виконується в першочерговому порядку, суми середнього заробітку в частині виплат за один місяць на підставі судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що відповідач, безспірно списуючи з рахунку Рівненського державного гуманітарного університету на користь ОСОБА_3 кошти у загальному розмірі 2143,73 грн., діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, а тому позовні вимоги Рівненського державного гуманітарного університету не обґрунтовані та задоволенню не підлягають.

Судові витрати на підставі статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України присудженню не підлягають.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позивачу - Рівненському державному гуманітарному університету у задоволенні адміністративного позову до Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про визнання протиправними дії та зобов'язання вчинення певних дій відмовити повністю.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Жуковська Л.А.