Справа № П/811/1632/16
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2016-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П/811/1632/16

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 листопада 2016 року справа № П/811/1632/16

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Жук Р.В., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовом

Бобринецької районної організації Політичної партії «Фронт Змін»

до

Відділу з питань організації діяльності центру надання адміністративних послуг апарату Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області

про

визнання недійсною державну реєстрацію, -

В С Т А Н О В И В:

Бобринецька районна організація Політичної партії «Фронт Змін» звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Відділу з питань організації діяльності центру надання адміністративних послуг апарату Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області, в якому просить суд визнати недійсною державну реєстрацію Бобринецької районної організації Політичної партії «Фронт Змін».

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

У відповідності до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року (з наступними змінами), судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно змісту п.3.1 таблиці ставок судового збору ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру встановлюється ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (1378,00 грн.).

Доказів сплати судового збору до суду не надано.

Натомість, позивач просить звільнити його від сплати судового збору, в зв’язку з відсутністю коштів на оплату судового збору.

Частиною 1 ст. 88 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення міститься в статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Згідно із п. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, статтею 88 КАС України та статтею 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено такої підстави звільнення від сплати судового збору як відсутність коштів за бюджетними видатками на оплату судового збору, а відсутність коштів на оплату судового збору не є тотожним майновому стану особи і не може підміняти собою вказане поняття.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вищезазначена процесуальна норма встановлює можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статті спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Крім того, згідно статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення правосуддя, зміцнення матеріально-технічної бази судів, включаючи створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційної системи, веб-порталу судової влади, комп’ютерних локальних мереж, сучасних систем фіксування судового процесу, придбання та обслуговування комп’ютерної і копіювально-розмножувальної техніки, впровадження електронного цифрового підпису.

Тобто судовий збір є одним із засобів функціонування та матеріального забезпечення судової гілки влади.

За таких обставин суд вважає, що підстави для звільнення позивача від сплати судового збору відсутні.

Суд зазначає, що Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. №3674-VI (в редакції з 01.09.2015р.) не передбачено звільнення районних організацій політичних партій від сплати судового збору.

Разом з тим суд зазначає, що з 01 липня 2016 року набрав чинності Закон України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання і протидії політичній корупції”, яким передбачено державне фінансування статутної діяльності політичних партій.

Суд в даному випадку не знаходить підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

В даному випадку позивачу необхідно додати до позовної заяви документ про сплату судового збору, відповідно до обсягу визначеного Законом України "Про судовий збір" (1378,00 грн.) або надати докази, які дають йому право судовий збір не сплачувати.

Відповідно до п.3, 4 ч.1 ст.106 КАС України у позовній заяві зазначаються ім’я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв’язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п’ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно з частиною 4 ст. 105 КАС України, адміністративний позов може містити вимоги про:

1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача – суб’єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень;

2) зобов’язання відповідача – суб’єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії;

3) зобов’язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій;

4) стягнення з відповідача – суб’єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю;

5) виконання зупиненої чи невчиненої дії;

6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб’єкта владних повноважень;

7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об’єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

З позовної заяви вбачається, що позовні вимоги спрямовані до відділу з питань організації діяльності центру надання адміністративних послуг апарату Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області, проте, позивачем до матеріалів справи не надано жодного доказу, що рішенням, дією чи бездіяльністю відділу з питань організації діяльності центру надання адміністративних послуг апарату Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області порушено його права.

Відповідно до ч. 2 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

В даному випадку позивачу необхідно подати суду докази того, що рішенням, дією або бездіяльністю відповідача порушено права Бобринецької районної організації Політичної партії «Фронт Змін», а в разі неможливості - зазначити докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів, або визначити належного відповідача.

Також, відповідно до п.5 та п6. ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними та чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З поданої позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивач просить визнати недійсною його державну реєстрацію яка проведена 03 лютого 2010 року.

Вищенаведене підтверджується долученою до матеріалів справи копією свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи оригінал якого видавався керівнику Бобринецької районної організації політичної партії «Фронт Змін» при реєстрації, тобто у 2010 році.

Відповідно до штемпеля відділення поштового зв’язку, позивач звернувся до суду лише 16.11.2016 року, тобто, з попуском строку встановленого законом.

Відповідно до ч.1 ст.102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

В даному випадку позивачу необхідно надати до суду письмове клопотання з викладом обставин щодо поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду та докази на його підтвердження, або письмові пояснення щодо неможливості подання таких доказів.

Згідно з частиною першою статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106 - 108, 160, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1.Адміністративний позов – залишити без руху.

2.Позивачу надати строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз’яснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подання в 5-денний строк з дня її проголошення, а у разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, апеляційної скарги, з одночасним направленням її копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя Р.В. Жук