Справа № 817/1391/16
Суддя: Гломб Ю.О.
Дата ухвалення: 2016-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 листопада 2016 р.Р і в н е817/1391/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гломба Ю.О. за участю секретаря судового засідання Минько Н.З. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1, представник ОСОБА_2

відповідача: представник Никитюк Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
до Головного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправною бездіяльність щодо надання неповної публічної інформації за запитом та зобов'язання вчинення дій щодо надання публічної інформації за запитом.
В С Т АН О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі - ГУ Національної поліції в Рівненській області) про визнання протиправною бездіяльність щодо надання неповної публічної інформації за запитом та зобов'язання вчинення дій щодо надання такої інформації.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачу було надіслано запит щодо надання публічної інформації, відповідь на який надана не в повному обсязі.

У судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги та суду пояснили, що інформація, яку намагався отримати ОСОБА_1, стосується розміру посадового окладу поліцейського, який перебуває на посаді, що прирівнюється до посади заступника начальника відділу дільничних інспекторів міліції Рівненського МВ УМВС України в Рівненській області, та за спеціальним званням, яке прирівнюється до звання підполковника міліції, а також які грошові надбавки та їх розмір встановлено поліцейському при вислузі 23 роки. Проте, відповідь ГУ Національної поліції в Рівненській області надано інформацію лише щодо одного запитання з п'яти. Щодо решти запитуваної інформації зазначено, що ГУ Національної поліції в Рівненській області не наділене правом надавати довідки колишнім співробітникам міліції про розмір грошового забезпечення поліцейських за аналогічними посадами. Вважають, що ненадання відповідачем запитуваної інформації в повному обсязі є протиправним та таким, що порушує право позивача на доступ до інформації. Просили позов задовольнити повністю.

Відповідач, ГУ Національної поліції в Рівненській області, позов не визнав повністю з підстав викладених у письмових запереченнях.

Представник відповідача у судовому засіданні пояснила суду, що 26.08.2016 ГУ Національної поліції в Рівненській області надано відповідь на запит позивача від 18.08.2016, у якому надано інформацію у повному обсязі щодо питання про створення ліквідаційної комісії, з долученням копії відповідного наказу. Проте, інформація, яку бажав отримати позивач відносно посадового окладу, окладу за звання та прирівняння спеціального звання працівника міліції до звання працівника поліції, а також щодо органу, який буде займатися обліковими справами пенсіонерів міліції - не є публічною інформацію, розпорядником якої є чи могло бути ГУ Національної поліції в Рівненській області, оскільки така інформація є у вільному доступі у мережі Інтернет. Відтак, позивачу у відповіді на запит правомірно надано лише ту інформацію, яка є публічною та розпорядником якої є відповідач. Таким чином, ГУ Національної поліції в Рівненській області жодним чином не порушило прав позивача на доступ до публічної інформації. Просила у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши сторін, повно і всебічно з'ясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд вважає, що позов підлягає до задоволення повністю з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 18.08.2016 ОСОБА_1, реалізуючі своє право на отримання інформації, звернувся до ГУ Національної поліції в Рівненській області із запитом про надання публічної інформації (а.а.с.8-9), шляхом надіслання електронного листа та поштового відправлення.

У вказаному запиті позивач просив надати слідуючу інформацію:

1. Чи створена ліквідаційна комісія, що займається ліквідацією територіальних органів МВС в Рівненській області відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №730 «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ», якщо так то надати завірену копію Наказу «Про створення ліквідаційної комісії»;

2. Чи призначений уповноважений орган який буде займатися обліковими справами пенсіонерів міліції, якщо так то надайте повну назву та адресу цього органу;

3. Якій посаді в Національній поліції за своїми класифікаційними характеристиками, функціональністю та організаційним рівнем підрозділу у структурі органу прирівнюється до посади, заступника начальника відділу дільничних інспекторів міліції Рівненського міського відділу УМВС України в Рівненській області з якої він був звільнений. Який посадовий оклад за цією посадою відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 17.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції»;

4. Яке спеціальне звання поліцейського прирівнюється до звання підполковника міліції, та який розмір окладу за цим званням відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції»;

5. Які грошові надбавки і їх розмір встановлено поліцейському при вислузі 23 роки відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 17.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» та Наказу МВС України від 06.04.2016 №260.

Разом з тим, запит містить погодження позивача відшкодувати виготовлення копій документів.

Згідно з листом від 26.08.2016 №11/163зі;11/164зі (а.а.с.10-11), відповідачем надано інформацію лише щодо створення ліквідаційної комісії. Щодо решти запитуваної інформації зазначено, що ГУ Національної поліції в Рівненській області не наділене правом надавати довідки колишнім співробітникам міліції про розмір грошового забезпечення поліцейських за аналогічними посадами.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, та інформації, що становить суспільний інтерес, визначає Закон України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI (далі - Закон №2939-VI).

Відповідно до ст.1 Закону №2939-VІ, публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з п.1 ч.1 ст.3 Закону №2939-VІ, право на доступ до публічної інформації гарантується обов'язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Доступ до інформації забезпечується, зокрема, шляхом надання інформації за запитами на інформацію (ст.5 Закону №2939-VІ).

Відповідно до ст.12 Закону №2939-VI, суб'єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є: запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об'єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб'єктів владних повноважень; розпорядники інформації - суб'єкти, визначені у статті 13 цього Закону; структурний підрозділ або відповідальна особа з питань запитів на інформацію розпорядників інформації.

Статтею 13 Закону №2939-VI встановлено, що розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються:

1) суб'єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб'єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов'язковими для виконання;

2) юридичні особи, що фінансуються з державного, місцевих бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим, - стосовно інформації щодо використання бюджетних коштів;

3) особи, якщо вони виконують делеговані повноваження суб'єктів владних повноважень згідно із законом чи договором, включаючи надання освітніх, оздоровчих, соціальних або інших державних послуг, - стосовно інформації, пов'язаної з виконанням їхніх обов'язків;

4) суб'єкти господарювання, які займають домінуюче становище на ринку або наділені спеціальними чи виключними правами, або є природними монополіями, - стосовно інформації щодо умов постачання товарів, послуг та цін на них.

Згідно з ч.1 ст.19 Закону №2939-VI, запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту (ч.2 ст.19 Закону №2939-VI).

Частинами 4 та 5 статті 19 Закону №2939-VI встановлено, що письмовий запит подається в довільній формі, який має містити: 1) ім'я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв'язку, якщо такий є; 2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.

Як вбачається з матеріалів справи, запит про надання публічної інформації від 18.08.2016 відповідає вимогам, встановленим ст.19 Закону №2939-VІ,

Статтею 20 Закону №2939-VI передбачено, що розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту. У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту.

Згідно з ч.1 ст.22 Закону №2939-VІ, розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов'язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов'язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п'ятою статті 19 цього Закону.

Таким чином, Законом №2939-VІ передбачені вичерпні випадки відмови розпорядником інформації в задоволенні публічного запиту.

Разом з тим, відповідь розпорядника інформації про те, що інформація може бути одержана запитувачем із загальнодоступних джерел, або відповідь не по суті запиту вважається неправомірною відмовою в наданні інформації (ч.2 ст.22 Закону №2939-VІ).

Відповідно до ч.3 ст.22 Закону №2939-VІ, розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов'язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача.

З огляду на викладене, суд зазначає, що у ГУ Національної поліції в Рівненській області, як розпорядника інформації, наявний обов'язок, і законодавчо передбачені підстави для надання ОСОБА_1 запитуваної інформації, а підстава ненадання такої інформації, на яку він посилається у своїй відповіді, не відповідає вичерпному переліку підстав відмови розпорядником інформації в задоволенні публічного запиту.

Крім того, в разі відсутності повноважень особисто надати запитувану інформацію, зобов'язаний був направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це позивача.

Разом з тим, суд не бере до уваги посилання відповідача на те, що запитувана інформація є у вільному доступі в мережі Інтернет, оскільки статтею 22 Закону №2939-VІ чітко встановлено, що відповідь розпорядника інформації про те, що інформація може бути одержана запитувачем із загальнодоступних джерел вважається неправомірною відмовою в наданні інформації.

Відтак, відповідь розпорядника інформації від 26.08.2016 №11/163зі;11/164зі є неправомірною в розумінні Закону №2939-VІ.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.3 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

За таких обставин, з метою відновлення порушеного права позивача, суд приходить до висновку про наявність підстав для зобов'язання ГУ Національної поліції в Рівненській області повторно розглянути запит позивача та надати відповідь згідно з вимогами Закону №2939-VІ.

Відповідно до ч.1 ст.11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що відповідачем не надано суду достатніх беззаперечних доказів щодо обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, а тому адміністративний позов підлягає до задоволення повністю.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із способів відновлення та захисту судом порушених прав, свобод і інтересів фізичних або прав і інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин, є судовий контроль за виконанням судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.267 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, має право зобов'язати суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Тобто, встановлення судового контролю за виконанням судового рішення є виключно правом суду, а не його обов'язком.

Таким чином, суд вважає, що визнання протиправними дії відповідача щодо надання неповної інформації за публічним запитом та зобов'язання його розглянути такий запит з наданням відповіді, є достатнім для захисту прав, свобод та інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин, а відтак, відсутні підстави для встановлення судового контролю за виконанням даного судового рішення.

Підстави для застосування вимог ст.94 КАС України у суду відсутні.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції в Рівненській області щодо надання ОСОБА_1 неповної інформації за запитом від 18.08.2016.

Зобов'язати Головне управління Національної поліції в Рівненській області повторно розглянути запит ОСОБА_1 від 18.08.2016 та надати відповідь на запит на інформацію відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Гломб Ю.О.