Справа № 712/11114/16-а
Суддя: Степанюк А.Г.
Дата ухвалення: 2016-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 листопада 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі судді Степанюка А.Г., розглянувши клопотання Управління Пенсійного фонду України в м. Черкасах Черкаської області про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 жовтня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України в м. Черкасах Черкаської області про визнання протиправним рішення та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2016 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1.) звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до Управління Пенсійного фонду України в м. Черкасах Черкаської області (далі - Відповідач, Управління) про:

- визнання протиправним рішення щодо відмови у перерахунку пенсії на підставі п. 5 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення»;

- зобов'язання Відповідача провести перерахунок пенсії по інвалідності згідно довідки прокуратури Черкаської області від 09.06.2016 року №18/155 вих.-16 про заробітну плату, відповідно до ст. 50-1 Закону України «Про прокуратуру» зі змінами, внесеними згідно із Законом України від 05.10.1995 року №358/95-ВР, у редакції Закону України, що діяла станом на дату призначення пенсії, з 01.01.2016 року без обмеження граничного розміру пенсії;

- зобов'язання Управління виплатити різницю між фактично отриманою та належною до сплати суму пенсії за періоди з 01.01.2016 року до моменту здійснення перерахунку пенсії.

Постановою Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.10.2016 року позов задоволено частково - визнано протиправним рішення Управління щодо відмови у здійсненні перерахунку пенсії Позивачу у розмірі 60% від розміру заробітку у зв'язку з підвищенням заробітної плати працівникам прокуратури; зобов'язано Відповідача провести перерахунок пенсії Позивача згідно ст. 50-1 Закону України «Про прокуратуру» на підставі довідки прокуратури Черкаської області №18/155 вих. 16 від 09.06.2016 року у розмірі 60% від суми заробітку без обмежень граничного розміру пенсії, та виплатити різницю між фактично отриманою та належною до сплати сумою пенсії з 01.01.2016 року.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду першої інстанції, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржувану постанову та ухвалити нову, якою у задоволенні позову відмовити повністю. Крім того, Управлінням було подано клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв'язку з відсутністю фінансування на дані потреби.

Розглянувши вказане клопотання, суд приходить до висновку про наявність підстав для його задоволення з огляду на таке.

Приписами ч. 6 ст. 187 КАС України визначено, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

Суд вважає за необхідне зазначити, що правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Відповідно до положень ст. ст. 3 та 4 названого Закону судовий збір справляється з апеляційних скарг на рішення суду в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

З огляду на те, що предметом позову є визнання протиправними дій суб'єкта владних повноважень та зобов'язання останнього вчинити дії, позовні вимоги є вимогами немайнового характеру.

Зі змісту довідки Вищого адміністративного суду України, складеної за результатами аналізу практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» вбачається, що, перевіряючи правильність сплати позивачем судового збору та визначаючи кількість вимог немайнового характеру, звернених до суду, необхідно враховувати, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов'язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, яка діяла на момент подання позову до суду першої інстанції, ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складала 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Положеннями ч. 1 зазначеної статті передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2016 року приписами Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25.12.2015 року № 928-VIII встановлено мінімальну заробітну плату в розмірі 1378,00 грн.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що відповідно до положень ст. 5 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції становить 606,32 грн. (1378 х 0,4 х 110%).

Оцінюючи клопотання Апелянта про відстрочення сплати судового збору, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З наведеного випливає, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов'язком суду, можливість реалізації якого пов'язується з майновим станом особи.

Судом враховується, що Європейський суд з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» зазначив, що вимога сплати зборів судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

Водночас, у цій же справі суд вказав, що зважаючи на визначне місце, яке займає право на суд у демократичному суспільстві, органи судової влади повинні забезпечити належний баланс між інтересами держави у стягненні судових зборів за розгляд позовів, з одного боку, та інтересом позивача у відстоюванні свого позову в суді, з другого боку.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про необхідність задоволення заявленого клопотання та відстрочення Відповідачу сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі судом апеляційної інстанції.

Керуючись ст.ст. 88, 206 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Управління Пенсійного фонду України в м. Черкасах Черкаської області про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 жовтня 2016 року - задовольнити.

Відстрочити Управлінню Пенсійного фонду України в м. Черкасах Черкаської області сплату судового збору за подання апеляційної скарги на постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 жовтня 2016 року у розмірі 606,32 грн. до ухвалення судом апеляційної інстанції рішення у даній справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку у відповідності до ст.ст. 211, 212 КАС України.

Суддя А.Г. Степанюк