Справа № 465/5145/16-а
Суддя: Ванівський Ю. М.
Дата ухвалення: 2016-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

Іменем України

22.11.2016 року м.Львів

Франківський районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді - Ванівського Ю.М.

при секретарі - Школьніковій К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування Постанови №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення, якою Позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 7 статті 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: здійснення технічного нагляду з порушенням вимог законодавства - що тягне за собою накладення штрафу на особу, яка здійснює технічний нагляд, від чотирьох до п'ятисот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500, 00 (вісім тисяч п'ятсот) гривень.

В обґрунтування позовних вимог Позивач посилається на те, що при притягненні його до адміністративної відповідальності Відповідачем було грубо порушено права Позивача, зокрема, Протокол про адміністративне правопорушення від 29.07.2016 року складався без участі Позивача, в зв'язку з чим його було позбавлено права надати пояснення та зауваження щодо змісту Протоколу; Відповідачем несвоєчасно повідомлено Позивача про розгляд справи про адміністративне правопорушення (не менше як за 3 доби до розгляду справи), оскільки Протокол про адміністративне правопорушення від 29.07.2016 року, у якому призначено справу до розгляду на 09.08.2016 року о 09.00 год., Позивач отримав тільки 08.08.2016 року за місцем роботи, тобто напередодні розгляду справи, в зв'язку з чим він фізично не міг добратися з міста Львова до м. Миколаєва, а тому, Відповідачем порушено право Позивача на участь під час розгляду справи про адміністративне правопорушення та право надати пояснення, докази, клопотання тощо.

Крім того, Позивач зазначив про те, що в Постанові №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення не зазначено, які саме порушення вимог державних будівельних норм стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об'єкті «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області» було допущено підрядником та про неусунення яких не було повідомлено Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області.

Відтак, Позивач вважає, що ним, як особою відповідальною за здійснення технічного нагляду щодо будівництва об'єкта «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області», дотримано норми чинного законодавства України щодо здійснення технічного нагляду, а висновки, зроблені Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області в Постанові №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення є надуманими, необґрунтованими та безпідставними, в зв'язку з чим зазначена Постанова №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення є незаконною, необґрунтованою, безпідставною, винесеною без з'ясування усіх необхідних обставин, а відтак, такою, що підлягає скасуванню.

Від представника Позивача надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, а також долучено до матеріалів справи постанову Одеського окружного адміністративного суду від 07.11.2016 року по справі №815/4259/16, у якій досліджувались аналогічні докази та фактичні обставини справи.

Відповідач в судове засідання не з'явився, однак подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, та подав письмові заперечення, де просив відмовити в задоволенні позову.

За таких обставин суд приходить до висновку про можливість розгляду справи у відсутності представників Позивача та Відповідача за наявними матеріалами справи.

Суд, розглянувши матеріали справи та дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» під державним архітектурно-будівельним контролем необхідно розуміти сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (з наступними змінами та доповненнями) затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553).

Пунктом 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553 визначено органи державного архітектурно-будівельного контролю, які уповноважені здійснювати архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", до яких відносяться: виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекція.

Згідно п.3 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Відповідно до п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Органи державного архітектурно-будівельного контролю проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на п'ять робочих днів (п.6. Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553).

Правовий статус Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів визначено Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.06.2014 року «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України».

Відповідно до п.1 та п.3 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, що затверджене Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.06.2014 року, Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, основним завдання якого є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно п.7. Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, що затверджене Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.06.2014 року Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Таким чином, Відповідач - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, як територіальний орган Державної архітектурно-будівельної інспекції України є суб'єктом, уповноваженим здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль через своїх посадових осіб.

Судом встановлено, що у період з 18 по 29 липня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Савчуком Олексієм Сергійовичем на підставі пункту 6 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, та наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України №411 від 29.06.2016 року «Про затвердження плану перевірок об'єктів будівництва на ІІІ квартал 2016 року» було проведено планову перевірку на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельним нормам, державних стандартів і правил щодо об'єкта будівництва «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області».

29.07.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Савчуком Олексієм Сергійовичем за результатами проведеної перевірки було складено Акт перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

29.07.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Савчуком Олексієм Сергійовичем було складено Протокол про адміністративне правопорушення стосовно Позивача щодо порушення ним під час здійснення будівництва спального корпусу в НОТ «Політехнік-3» п.5 та п.6 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року №903 (далі - Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури №903), та призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення на 09.08.2016 року.

Надалі, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, 09 серпня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Поляковим Євгеном Юрійовичем винесено Постанову №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення, якою Позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 7 статті 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: здійснення технічного нагляду з порушенням вимог законодавства - що тягне за собою накладення штрафу на особу, яка здійснює технічний нагляд, від чотирьох до п'ятисот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500, 00 (вісім тисяч п'ятсот) гривень.

Відповідно до п.п.2 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом.

Згідно ст. 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

По своєму призначенню адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд виходить з того, що при вирішені питання про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення адміністративний протокол розглядається як доказ у сукупності з іншими доказами (поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, свідків, висновками експерта, речовими докази, фотоматеріали, та ін.).

Як вбачається із Протоколу про адміністративне правопорушення від 29.07.2016 року, що складений головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Савчуком Олексієм Сергійовичем за результатами проведеної планової перевірки на об'єкті «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області», у графі «Підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності» зроблено відмітку про те, що примірник Протоколу надіслано Позивачу поштою.

Наведене підтверджує твердження Позивача про те, що Протокол про адміністративне правопорушення від 29.07.2016 року складався без участі Позивача, а відтак його неправомірно було позбавлено права надати пояснення та зауваження щодо змісту Протоколу.

Порядок розгляду справ про адміністративне правопорушення регулюється Главою 22 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Згідно ст. 277 Кодексу України про адміністративні правопорушення справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Як зазначено в ст. 277-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду

справи.

В Протоколі про адміністративне правопорушення від 29.07.2016 року зазначено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо притягнення Позивача до адміністративної відповідальності призначено на 09.08.2016 року о 09 год. 00 хв. у приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області.

Як вбачається із матеріалів справи, Протокол про адміністративне правопорушення від 29.07.2016 року, у якому призначено справу до адміністративного розгляду на 09.08.2016 року на 09.00 год., Позивач отримав тільки 08.08.2016 року за місцем роботи (НУ «Львівська політехніка»), тобто напередодні розгляду справи.

Згідно до ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Оскільки Відповідачем не було завчасно повідомлено Позивача про розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо вирішення питання про притягнення Позивача до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч.7 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, що позбавило Позивача можливості бути присутнім під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, та з метою захисту своїх прав та інтересів скористатися іншими правами, належними йому як особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд прийшов до висновку, що Постанова №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення винесена необґрунтовано, з порушенням порядку та підстав, визначених чинним законодавством, без врахування права Позивача на надання пояснень при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, роз'яснення йому прав і обов'язків, передбачених ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, що є підставою для її скасування.

Крім того, суд звертає увагу на наступне. Відповідно до ст.283 Кодексу України про адміністративні правопорушення розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Однак, зі змісту оскаржуваної Постанови №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення суд не вбачає опису обставин справи, установлених при розгляді справи, які на думку головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Полякова Євгена Юрійовича, який розглядав справу про адміністративне правопорушення, за наслідками розгляду якої було винесено оскаржувану Постанову №183, підтверджували б наявність вини та складу правопорушення в діях Позивача при здійсненні технічного нагляду щодо будівництва об'єкта «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області».

Частиною 7 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, на підставі якої Позивача притягнено до адміністративної відповідальності, передбачено відповідальність за здійснення технічного нагляду з порушенням вимог законодавства у вигляді штрафу на особу, яка здійснює технічний нагляд, від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При цьому, під технічним наглядом необхідно розуміти цілий комплекс дій, пов'язаних із контролем будівельно-монтажних робіт, а саме їх відповідності діючим державним будівельним нормам і правилам.

Як зазначено у Постанові №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення, враховуючи порушення вимог державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об'єкті «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області», відсутність зауважень щодо вищевказаних робіт виконаних з порушенням державних будівельних норм, неповідомлення про неусунення порушень підрядником Управління, не призупинення виконання робіт до усунення порушень, Позивачем порушено вимоги п.5 та п.6 Порядку технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури №903.

Згідно п.5 Порядку технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури №903, особи, що здійснюють технічний нагляд:

1) проводять перевірку:

- наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об'єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо;

- відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів;

- відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації;

- виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду;

2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками;

3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів;

4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів;

5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками;

6) беруть участь у проведенні перевірки:

- робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устаткування і механізмів технічним умовам;

- органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю;

7) виконують інші функції, пов'язані з технічним наглядом на відповідному об'єкті.

Пунктом 6 Порядку технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури №903 визначено право особи, що здійснює технічний нагляд, вимагати від підрядника:

1) виконання робіт відповідно до проектно-кошторисної та іншої технічної документації, дотримання вимог нормативних документів щодо порядку виконання і прийняття робіт;

2) зупинення робіт у разі застосування ним матеріалів, деталей, конструкцій та виробів, які не відповідають вимогам нормативних документів;

3) проведення лабораторних випробувань матеріалів і конструкцій щодо їх відповідності сертифікатам якості, а обладнання - технічним (технологічним) паспортам та своєчасного повідомлення їм про такі випробування;

4) усунення відхилень від проектних рішень, недоліків (дефектів) та недоробок і повторного пред'явлення робіт для здійснення технічного нагляду;

5) зупинення виконання:

- робіт до оформлення актів огляду прихованих робіт;

- будівельно-монтажних робіт у разі виявлення понаднормативної деформації об'єкта або загрози обвалу конструкцій та вжиття невідкладних заходів для запобігання виникненню аварії.

Таким чином, у п.5 та п.6 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури №903, про порушення Позивачем яких зазначено в оскаржуваній Постанові №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачено повноваження та права особи, яка здійснює технічний нагляд. Разом з тим, суд звертає увагу на тому, що у Постанові №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення не зазначено які саме дії Позивача становлять собою порушення відповідних підпунктів п.5 та п.6 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури №903, що є порушенням ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яка встановлює обов'язкові вимоги до постанови по справі про адміністративне правопорушення, недотримання яких органом (посадовою особою), що розглядає справу, є грубим порушенням норм Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Досліджуючи Акт перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.07.2016 року, що складений головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Савчуком Олексієм Сергійовичем за результатами проведеної планової перевірки на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельним нормам, державних стандартів і правил щодо об'єкта будівництва «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області», судом встановлено, що Відповідач, як порушення державних будівельних норм та проектних рішень підрядником - ПП «ДОБРОБУД-ГРАД» при здійснення будівництва спального корпусу в НОТ «Політехнік-3», зазначає наступні порушення:

-в порушення вимог п. 4.4. ДБН В.2.6-98:2009 та проектних рішень аркушу 8 РП-3497-КБ «План монолітного з/б поясу (відм. +2,67). Армування. Специфікація» не забезпечено мінімальний захисний шар для арматури монолітного залізобетонного поясу на відмітці +2,67 в осях 1-8, 8-1, А1-В, В-А1, про що свідчить її оголення;

-використані блоки стінові з ніздрюватого конструкційно-теплоізоляційного бетону, що має відбитості кутів при муруванні на розчині з глибиною більше 10 мм, відбитості ребер на одному боці при муруванні на розчині у сумі більше довжини поздовжнього ребра і глибиною більше 10 мм, тріщини, сколи ребер та граней, відбитості та притупленість кутів і ребер, що є порушенням вимог таблиці 2,3 та п.4.2. ДСТУ Б В.2.7-16-95 «Будівельні матеріали. Матеріали стінові кам'яні. Номенклатура показників якості», таблиці 4 та п.4.9 ДСТУ Б В.2.7-137:2008 «Блоки з ніздрюватого бетону. Стінові дрібні»;

-виконані роботи з мурування стін першого поверху до підтвердження відповідної якості виконання попередніх прихованих робіт, чим порушено п.9.8 ДБН А 3.1-5-2009 «Управління, організація і технологія. Організація будівельного виробництва».

Щодо вищенаведених порушень, про виявлення яких зазначено Відповідачем в Акті перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.07.2016 року суд зазначає наступне.

За результатами проведеної Відповідачем планової перевірки на об'єкті «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області» мінімально захисний шар одиночної арматури був виявлений в 3 місцях по довжині монолітного залізобетонного поясу на відмітці +2.67 в осях А між осями 1-2, по осі 6 між осями А-б окремих стержнів, що складає 2,5 метра погонних, що підтверджується фотофіксацією цих ділянок.

В протоколі та приписі вказано, що відсутній захисний шар по всьому поясу по всім осям що складає 82 метра погонних. Згідно проекту та укладеної арматури діаметром 12 мм її загальна довжина у виробі складає - 328 м/п.

Отже, потрібно розглядати не повну відсутність захисного шару арматури, а як окрему невідповідність конструкції конкретному параметру на окремій ділянці встановленому проектом або нормативним документом.

Наведене свідчить про передчасність висновків Відповідача, зроблених в Акті перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.07.2016 року, щодо порушення підрядною організацією - ПП «ДОБРОБУД-ГРАД» вимог п. 4.4. ДБН В.2.6-98:2009 та проектних рішень аркушу 8 РП-3497-КБ «План монолітного з/б поясу (відм. +2,67). Армування. Специфікація».

Щодо твердження Відповідача про те, що в Акті перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.07.2016 року про порушенням вимог таблиці 2,3 та п.4.2. ДСТУ Б В.2.7-16-95 «Будівельні матеріали. Матеріали стінові кам'яні. Номенклатура показників якості», таблиці 4 та п.4.9 ДСТУ Б В.2.7-137:2008 «Блоки з ніздрюватого бетону. Стінові дрібні», а саме: використані блоки стінові з ніздрюватого конструкційно-теплоізоляційного бетону, що має відбитості кутів при муруванні на розчині з глибиною більше 10 мм, відбитості ребер на одному боці при муруванні на розчині у сумі більше довжини поздовжнього ребра і глибиною більше 10 мм, тріщини, сколи ребер та граней, відбитості та притупленість кутів і ребер, судом встановлено наступне.

Відповідно до п.1 «Галузь використання» ДСТУ Б В.2.7-16-95 «Будівельні матеріали. Матеріали стінові кам'яні. Номенклатура показників якості» (надалі - ДСТУ Б В.2.7-16-95), цей стандарт поширюється на кам'яні стінові матеріали, що виготовляються із сировини різних видів, та встановлює номенклатуру показників якості кам'яних стінових матеріалів для застосування при: розробленні стандартів,технічних умов та іншої нормативної документації; виборі оптимального варіанту нової продукції; проведенні сертифікації продукції.

Тобто, цей стандарт поширюється для проведення сертифікації.

В оскаржуваній Постанові №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення Відповідачем зазначено про порушення під час виконання будівельних робіт з будівництва спального корпусу в НОТ «Політехнік-3» п.п.4.2. та таблиць 2, 3 ДСТУ Б В.2.7-16-95 «Будівельні матеріали. Матеріали стінові кам'яні. Номенклатура показників якості».

Згідно з п.4.2. ДСТУ Б В.2.7-16-95 показники якості, які позначені в таблиці 1 номерами 1.1; 1.2; 1.5 і 2, повинні застосовуватись для виробів усіх видів при їх виробництві та розробці нормативних документів.

Пунктом 4.3. ДСТУ Б В.2.7-16-95 визначено, що показники якості, які позначені в таблиці 1 номерами 1.1.1; 1.1.5; 1.1.7; 1.2.1; 1.2.4; 1.2.5; 1.5.3, повинні застосовуватись для виробів усіх видів при сертифікації продукції.

Як зазначено в п.4.4. ДСТУ Б В.2.7-16-95 застосовність показників якості, які не вказані в п.п.4.3 для окремих видів виробів при сертифікації продукції, наведена у таблицях 2 і 3.

Таким чином, вимоги таблиці 2,3 та п.4.2. ДСТУ Б В.2.7.-16-95 «Будівельні матеріали. Матеріали стінові кам'яні. Номенклатура показників якості», не могли бути порушені при здійсненні будівельних робіт з будівництва спального корпусу в НОТ «Політехнік-3» оскільки вказані ДСТУ застосовуються при виробництві виробів, розробці нормативних документів та при сертифікації продукції, а не при виконанні будівельних робіт.

Пунктом 1 ДСТУ Б В.2.7-137:2008 «Блоки з ніздрюватого бетону. Стінові дрібні» (надалі -ДСТУ Б В.2.7-137:2008) визначено сферу застосування стандарту, зокрема, зазначено, що цей стандарт поширюється на блоки стінові дрібні (далі - блоки) з ніздрюватого конструкційно - теплоізоляційного бетону автоклавного і неавтоклавного тверднення, які:

- виготовляють із застосуванням цементних, вапнякових, шлакових та змішаних в'яжучих, кремнеземистого компонента (пісок природний, золи та інші вторинні продукти промисловості), а також газо- та піноутворювачів;

- випускають партіями за різальною або касетною технологіями;

- використовують у житловому, цивільному та промисловому будівництві для мурування на розчині або клеї одношарових і багатошарових зовнішніх стін, внутрішніх стін та перегородок у будинках з неаґресивним середовищем і відносною вологістю повітря приміщення не більше 75%. У приміщеннях із вологим режимом на внутрішню поверхню стін із блоків необхідно наносити пароізолююче покриття відповідно до СНиП ІІ-22.

Як зазначено в п. 1.2 ДСТУ Б В.2.7-137:2008 цей стандарт встановлює технічні вимоги до виробів, методи контролю, правила приймання, вимоги безпеки, вказівки щодо транспортування, зберігання і застосування, а також гарантії виробника.

Згідно з п. 4.9. ДСТУ Б В.2.7-137:2008 значення відхилень геометричних розмірів та форми блоків не повинні перевищувати наведених у табл.4.

Аналізуючи зміст п.4.1. розділу 4 «Технічні вимоги» ДСТУ Б В.2.7-137:2008, вбачається, що цей розділ встановлює технічні вимоги до блоків, а саме: блоки мають відповідати вимогам цього стандарту, виготовлятися згідно з технологічним регламентом, затвердженим в установленому на підприємстві порядку. Тобто розділ 4, в тому числі, п. 4.9. та таблиця 4 ДСТУ Б В.2.7-137:2008 стосуються технічних вимог до блоків та стосуються сфери діяльності виробника цих блоків, а тому зазначені пункти не порушувались та не могли бути порушені при здійсненні будівельних робіт на об'єкті «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області». При цьому, суд звертає увагу на те, що вимоги до правил експлуатації та застосування блоків регулюються розділом 10 ДСТУ Б В.2.7-137:2008, порушення якого при виконанні будівельних робіт Відповідачем не виявлено.

Суд також зазначає про те, що відповідно до п.9.2 «Правила приймання» ДСТУ Б В.2.7-137:2008 кількість блоків з відхиленнями розмірів і пошкодженням кутів та ребер, які перевищують зазначені у таблиці 4 показники, не повинні перевищувати в сумі 5% від партії.

Відповідно до п. 9.15. ДСТУ Б В.2.7-137:2008 споживач має право проводити перевірку якості блоків із дотриманням вимог цього стандарту.

При розгляді справи встановлено, що ні в Акті перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.07.2016 року, ні в Протоколі про правопорушення у сфері містобудування від 29.07.2016 року, ні в оскаржуваній Постанові №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення не зазначено, що кількість використаних блоків перевищує 5% від збудованого.

Щодо висновку Відповідача, зробленого в Акті перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.07.2016 року про те, що роботи з мурування стін першого поверху спального корпусу в НОТ «Політехнік-3» виконані до підтвердження відповідної якості виконання попередніх прихованих робіт, чим порушено п.9.8 ДБН А 3.1-5-2009 «Управління, організація і технологія. Організація будівельного виробництва», суд встановив наступне.

Пунктом 9.8 ДБН А 3.1-5-2009 «Управління, організація і технологія. Організація будівельного виробництва» визначено, що під час приймального контролю проводиться перевірка якості закінчених будівельно-монтажних робіт та відповідальних конструкцій. У всіх випадках забороняється виконання наступних робіт до підтвердження відповідної якості виконання попередніх прихованих робіт та відповідальних конструкцій. Приймання прихованих робіт здійснюється безпосередньо перед виконанням наступних робіт, які їх закривають, про що складається акт за формою, наведеною в додатку К. Приймання здійснюється комісією з представників будівельно-монтажної організації, технічного нагляду замовника та авторського нагляду (п.9.8.1. ДБН А 3.1-5-2009).

Згідно пояснень Позивача всі акти на приховані роботи відповідно до арк. 1 Проекту 3497 на об'єкт будівництва «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області» були підписані в процесі виконання робіт, вони частково знаходилися в офісі підрядної організації - ПП «ДОБРОБУД-ГРАД». В процесі проведення перевірки директор ПП «ДОБРОБУД-ГРАД» узгодив з інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївської області п. Савчуком Олексієм Сергійовичем, який проводив планову перевірку, що деякі акти, сертифікати він на перевірку не взяв та надасть їх пізніше. Це було зроблено 09.08.2016 року, але акти на приховані роботи Відповідач реєструвати відмовився.

Позивачем до матеріалів справи долучено Акт на закриття прихованих робіт №3 від 10.06.2016 року, Акт на закриття прихованих робіт №4 від 17.06.2016 року, Акт на закриття прихованих робіт №5 від 20.06.2016 року, Акт на закриття прихованих робіт №6 від 22.06.2016 року, Акт на закриття прихованих робіт №7 від 29.06.2016 року, Акт на закриття прихованих робіт №8 від 29.06.2016 року, Акт на закриття прихованих робіт №9 від 08.07.2016 року, підписані представником будівельно-монтажної організації, представником технічного нагляду замовника - Позивачем, та представником проектної організації, які підтверджують виконання попередніх прихованих робіт. Як зазначено у цих Актах, роботи виконані відповідно до проектної документації, стандартів, будівельних норм та правил, технічних умов і відповідають умовам їх прийняття, що підтверджує прийняття таких виконаних робіт та відсутність зауважень щодо їх якості.

Отже, суд прийшов до висновку, що станом на дату проведення Відповідачем планової перевірки на об'єкті «Нове будівництво спального корпусу на 24 місця в НОТ «Політехнік-3» Національного університету «Львівська політехніка» на вул. Степовій, 3а в селі Коблеве Миколаївської області» та станом на дату винесення Відповідачем оскаржуваної Постанови №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення акти на приховані роботи були складені та підписані уповноваженими на те особами, а Відповідач безпідставно відмовився реєструвати ці акти 09.08.2016 року.

А тому, наявність складених актів повністю спростовує висновки Відповідача про порушення при виконанні будівельних робіт із будівництва спального корпусу в НОТ «Політехнік-3» п.9.8 ДБН А 3.1-5-2009 «Управління, організація і технологія. Організація будівельного виробництва».

Згідно із ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Норми ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення вказують на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно зі статтями 69, 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Таким чином, Кодексом адміністративного судочинства України встановлена презумпція вини суб'єкта владних повноважень, що означає його обов'язок довести правомірність свого рішення, дій чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Відповідач не надав в судове засідання при розгляді справи по суті безперечних належних та допустимих доказів того, що підтверджують обставини, викладені в Постанові №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення та Акті перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.07.2016 року, тоді як саме на нього законом покладено обов'язок доказування вини Позивача у скоєні правопорушення.

Відповідно до ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, згідно ст. 62 Конституції України.

Статтею 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень:

1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення;

2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд;

3) скасовує постанову і закриває справу;

4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Зважаючи на те, що Відповідачем не надано суду достатніх та належних доказів вчинення Позивачем адміністративного правопорушення, а з матеріалів справи жодним чином не можна зробити висновок про вчинення Позивачем адміністративного правопорушення, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі у відповідності до яких, слід визнати протиправною та скасувати Постанову №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення, якою Позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 7 статті 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: здійснення технічного нагляду з порушенням вимог законодавства - що тягне за собою накладення штрафу на особу, яка здійснює технічний нагляд, від чотирьох до п'ятисот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500, 00 (вісім тисяч п'ятсот) гривень, а провадження по адміністративній справі закрити за відсутності в діях Позивача складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись ч.7 ст. 96-1, 254-256, 268, 280, 283 КУпАП, ст.ст. 6-12, 17, 23, 71, 72, 86, 158-163, 254 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати Постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області №183 від 09.08.2016 року по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 7 статті 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500, 00 (вісім тисяч п'ятсот) гривень.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити у зв'язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано у строк, встановлений ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ванівський Ю.М.