Справа № 641/463/16-а
Суддя: Бершов Г.Є.
Дата ухвалення: 2016-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2016 р.Справа № 641/463/16-а
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Бершова Г.Є.

Суддів: Ральченка І.М. , Катунова В.В.

за участю секретаря судового засідання Ружинської К.О

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 06.09.2016р. по справі № 641/463/16-а

за позовом ОСОБА_1

до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області , Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури третя особа ОСОБА_2

про визнання дій незаконними, скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, третя особа: ОСОБА_2, в якому просить суд:

- визнати дії адвоката ОСОБА_2 протиправними та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 13 листопада 2015 року № Х-022/2015, скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 від 14 липня 2015 року та зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Харківської області порушити та розглянути дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_2

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що 14 липня 2015 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Харківської області за результатами скарги позивача на дії адвоката ОСОБА_2 прийнято рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 Зазначене рішення було оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Однак, 13.11.2015 року, Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за результатами розгляду апеляційної скарги на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Харківської області про відмову у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2, скаргу було залишено без задоволення, а рішення Кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 без змін. Позивач вважає рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 13 листопада 2015 року та рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про відмову у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 від 14 липня 2015 року, незаконними, та такими що підлягають скасуванню з огляду на те, що при прийнятті вказаних рішень ВКДКА та кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Харківської області, діяли усупереч вимогам Правил Адвокатської етики, Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Харківської області, оскільки рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи прийняті лише на підставі пояснень адвоката ОСОБА_2, без врахування об'єктивних даних, норм діючого законодавства України щодо захисту права власності, без детального вивчення всіх обставин, зіставлення дат, аналізу документів на які адвокат ОСОБА_2 посилалася, вдираючись до чужої оселі, тобто не об'єктивно та, виходячи із даних такого рішення, упереджено.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 06.09.2016 року у задоволенні позову було відмовлено.

Позивач не погодився із таким рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на прийняття рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, просить постанову скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримали, просили суд її задовольнити.

Третя особа в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечувала, просила відмовити в її задоволенні.

Відповідно до статті 195 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, дослідивши матеріали справи, рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, заперечень, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що 14 липня 2015 року рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 відмовлено у зв'язку з відсутністю в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Не погоджуючись з рішенням ДП КДКА Харківської області, позивач звернувся зі скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо скасування рішення ДП КДКА Харківської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2

13.11.2015 року рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №X-022/2015 у зв'язку з відсутністю в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку скаргу позивача було залишено без задоволення, а рішення ДП КДКА Харківської області від 14.07.2015 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 залишено без змін.

Не погоджуючись із позицією та рішеннями відповідачів, позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із зазначеним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову, виходив з того, що вимоги позивача є неправомірними та такими, що не ґрунтуються на положеннях діючого законодавства, неналежним чином обґрунтовані, не підтверджені матеріалами справи, а тому не підлягають задоволенню.

У доводах апеляційної скарги позивач зазначає, що рішення відповідачів є неправомірними, такими, що не відповідають вимогам Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а тому підлягають скасуванню.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції з таких підстав.

Так, статтею 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) унормовано загальні умови дисциплінарної відповідальності адвоката, а саме адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до положень статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом. Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

При цьому, відповідно до вимог статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Згідно зі ст. 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

З наведених норм законодавства вбачається, що підставою для порушення дисциплінарного провадження є заява, яка містить документально підтверджені факти порушення адвокатом вимог Правил адвокатської етики, або іншого законодавства, яке регулює діяльність адвокатів.

Колегією суддів встановлено, що 19.06.2015 року до КДКА Харківської області надійшла скарга громадянки ОСОБА_1 на дії адвоката ОСОБА_2, яка 08.06.2015 року без правових підстав проникла в частину належного їй домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 проводила фото/відео/аудіо зйомку приватної особи та її помешкання, з невідомим чоловіком зрізали калитку в домогосподарстві, в якому вона-заявниця мешкає, не надала документів, які б свідчили про її право знаходитися на території вказаного домоволодіння, тим самим адвокатом було допущено грубе порушення правил адвокатської етики, присяги адвоката, тому скаржниця просила провести перевірку викладених відомостей у скарзі та вирішити питання про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та застосувати до неї стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.

За наслідками розгляду скарги КДКА Харківської області було прийнято рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи від 14.07.2015 року, з якого вбачається, що в діях адвоката ОСОБА_2 не встановлено ознак дисциплінарного проступку та порушень Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», в даному випадку виникли цивільно - правові відносини, які підлягають вирішенню в судовому порядку.

Не погоджуючись з рішенням ДП КДКА Харківської області, позивач звернувся зі скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо скасування рішення ДП КДКА Харківської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2

13.11.2015 року рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №X-022/2015 у зв'язку з відсутністю в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, скаргу позивача було залишено без задоволення, а рішення ДП КДКА Харківської області від 14.07.2015 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 залишено без змін.

Як вбачається зі змісту оскаржуваних рішень перевіркою встановлено, що адвокат ОСОБА_2 виконувала свої професійні обов'язки в рамках, наданих їй Законом, тобто представляла та захищала права, свободи та інтереси Клієнта, була належним представником, мала всі підстави реалізувати повноваження, передбачені довіреністю, оскільки вказана довіреність є самостійним письмовим документом, що підтверджує повноваження представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

При цьому, притягненню адвоката до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього відповідного дисциплінарного стягнення за вчинення ним дисциплінарного проступку передують чотири процесуальні стадії, передбачені частиною 1 статті 37 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме: проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; порушення дисциплінарної справи; розгляд дисциплінарної справи; прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Суд зазначає, що перша стадія провадження "проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок" та друга стадія провадження "прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи" є проміжними процесуальними рішеннями КДКА, які по своїй суті не можуть порушувати права та свободи позивача, при умові дотримання процесуальних норм їх прийняття.

Так, на другій стадії дисциплінарного, провадження "порушення дисциплінарної справи" відповідно до ч. 1 ст. 39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

З наявних матеріалів справи вбачається, що позивач оскаржував до ВКДКА рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 14.07.2015 року, прийняте нею на другій стадії дисциплінарного провадження, яким було відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2

Разом з цим, позивач в позовній заяві просить визнати дії адвоката ОСОБА_2 протиправними, що по своїй суті вже є четвертою процесуальною стадією дисциплінарного провадження, а саме "прийняття рішення у дисциплінарній справі".

Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів, то згідно з ч. 2 ст. 67 Правил адвокатської етики, затверджених Установчим З'їздом адвокатів України 17.11.2012 року, діє презумпція невинуватості.

Вказаною статтею також унормовано, що дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення.

Аналогічні положення містяться у ст. 7 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року (з подальшими змінами), відповідно до яких дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов'язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

При цьому, колегія суддів зазначає, що оцінка дій особи в межах кримінальної або цивільно-правової юрисдикції не може надаватись органами адвокатського самоврядування, що б було по суті перебиранням на себе функцій та повноважень органів досудового розслідування і суду та є неприпустимим.

Оцінка доказів має надаватись компетентними органами відповідно до вимог кримінального процесуального закону, що повністю відповідає вимогам законодавства та гарантує будь-якій особі неможливість притягнення її до кримінальної відповідальності не інакше, як після доведення її винуватості у порядку, передбаченому цим Кодексом, і на підставі обвинувального вироку суду, що набрав законної сили (ст. 17 КПК України).

Так, перевірка обставин щодо наявності чи відсутності в діях адвоката ОСОБА_2 ознак кримінального правопорушення може проводитись виключно в межах кримінальної юстиції. Відповідна кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє в межах своїх повноважень та не є органом, діяльність якого дублює повноваження органів судової влади і правоохоронних органів, не вирішує будь-яких цивільно-правових чи фінансових питань, що випливають з цивільно-правових відносин.

При цьому, жодного рішення компетентного органу стосовно адвоката ОСОБА_2 позивачем не надано.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані рішення прийняті в межах повноважень, передбачених Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", з дотриманням норм процесуального та матеріального права та не містять жодних наслідків щодо порушення прав чи свобод позивача, що свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Щодо посилань позивача про те, що її не було повідомлено належним чином про дату та час розгляду справи у ВКДКА, колегією суддів встановлено таке.

Відповідно до п.3.2 Регламенту ВКДКА, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 4-5 липня 2014 року № 78, про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв'язку або кур'єром, або електронною поштою та розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Згідно з п. 3.14 Регламенту ВКДКА учасники засідання мають право бути присутніми на засіданнях ВКДКА; надавати пояснення та відомості, необхідні для прийняття рішення із питання, що розглядається.

При цьому, відповідно до п. 3.15 Регламенту ВКДКА відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб.

Так, відповідно до пунктів 5.1.2. та 5.1.4. Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належним чином були повідомлені про місце, день та час проведення засідання ВКДКА, зокрема, листом ВКДКА за вих. № 8018 від 29.10.2015 року, копія вказаного листа та списку поштових відправлень рекомендованих листів ВКДКА міститься в матеріалах справи, штриховий ідентифікатор 106 - ОСОБА_1.

Крім того, згідно з роздруківкою відстеження пересилання поштових відправлень, штриховий ідентифікатор 106, що міститься в матеріалах справи, вказане повідомлення ВКДКА було вручено адресату особисто 11.11.2015 року.

Таким чином, доводи позивача з цього приводу не відповідають дійсності, не обґрунтовані положеннями чинного законодавства України та спростовуються матеріалами справи.

Окрім того, колегія суддів зазначає, що прийняття рішень КДКА та ВКДКА як колегіальними органами адвокатського самоврядування в рамках статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є дискреційним повноваженням, а отже зобов'язання КДКА щодо прийняття конкретного рішення серед можливих рішень, визначених ч.5 ст.52 Закону, буде порушенням законодавства.

На підставі наведених вище обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вимоги позивача є неправомірними та такими, що не ґрунтуються на положеннях діючого законодавства, неналежним чином обґрунтовані, непідтверджені матеріалами справи, а тому не підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 06.09.2016р. по справі № 641/463/16-а залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Бершов Г.Є.
Судді Ральченко І.М. Катунов В.В.
Повний текст ухвали виготовлений 28.11.2016 р.