Справа № 821/1072/16
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2016-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2016 р.м. ХерсонСправа № 821/1072/16
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Кузьменко Н.А.

при секретарі - Рябчич А.М.

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

представник ОСОБА_3 - не прибув

представник ОСОБА_4 - не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_6, треті особи без самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання протиправними дій, скасування рішення та запису, -

встановив:

29 липня 2016 року до суду звернувся ОСОБА_5 (далі - позивач) до Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_6 (далі - відповідач), треті особи без самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_3, ОСОБА_4 з позовними вимогами з урахуванням уточнень про визнання протиправними дій приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_6 щодо прийняття 20.07.2016 року щодо проведення державної реєстрації прав та обтяжень № НОМЕР_2 на 3 кімнатну квартиру розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_4, відкриття розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та відкриття реєстраційної справи на даний об'єкт нерухомого майна, скасування рішення № НОМЕР_2 від 20.07.2016 року про державну реєстрацію прав та обтяжень та скасування запису за реєстраційним номером НОМЕР_3 щодо реєстрації за ОСОБА_4 права власності на нерухоме майно: 3-кімнатну квартиру загальною площею 74,3 кв.м, житловою площею 39,5 кв.м, розташованою за адресою: АДРЕСА_1.

В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги в повному обсязі та просила суд їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені в адміністративному позові та додаткових обґрунтуваннях до позову. Також, представник позивача зазначила, що рішення приватного нотаріуса ОСОБА_6 про реєстрацію права власності № НОМЕР_2 від 20.07.2016 року підлягає скасуванню, а дії щодо реєстрації повинні бути визнані судом протиправними, з огляду на ті обставини, що заочне рішення Комсомольського районного суду м.Херсона на підставі якого зареєстровано право власності на спірну квартиру за ОСОБА_4 містить ознаки підробки, оскільки судом по даній справі було прийнято ухвалу про закриття провадження по справі, а не заочне рішення. Крім того, дане рішення не могло бути підставою для реєстрації, в зв'язку з тим, що всі нотаріальні дії, які вчиняються на підставі підробного рішення суду, не призводять до виникнення будь-яких правовідносин та не породжують настання жодних юридичних наслідків.

Представник відповідача в судовому засіданні визнала позовні вимоги в частині скасування рішення № НОМЕР_2 від 20.07.2016 року про державну реєстрацію прав та обтяжень та запису за реєстраційним номером НОМЕР_3 щодо реєстрації за ОСОБА_4 права власності на нерухоме майно: 3-кімнатну квартиру загальною площею 74,3 кв.м, житловою площею 39,5 кв.м, розташованою за адресою: АДРЕСА_1. В частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій приватного нотаріуса ОСОБА_6 відносно прийняття рішення від 20.07.2016 року щодо проведення державної реєстрації прав та обтяжень № НОМЕР_2 на 3-кімнатну квартиру загальною площею 74,3 кв.м, житловою площею 39,5 кв.м, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_4 представник відповідача просила суд відмовити в задоволенні даної частині позовних вимог, оскільки на момент реєстрації права власності за третьою особою нотаріус не могла знати про те, що рішення районного суду містить ознаки підробки.

Представник третьої особи - ОСОБА_3 в судове засідання не прибув, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується телефонограмою від 01.11.2016 року, наявною в матеріалах справи.

Третя особа - ОСОБА_4 в судове засідання не з'явився, повноважного представника у судове засідання не направив. Судова кореспонденція, яка була направлена на адресу третьої особи повернута до суду з відміткою відповідальної особи поштового зв'язку: "за закінченням терміну зберігання". 17 листопада 2016 року до суду через канцелярію надійшли заперечення на позов третьої особи, в яких він просить суд відмовити в задоволенні позову та відкласти розгляд справи в зв'язку з доглядом за дитиною, яка знаходиться в лікарні. В судовому засіданні суд протокольною ухвалою відмовив в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки такі дії третьої особи призводять до затягування судового розгляду справи. Крім того, вся поштова кореспонденція, яка направлялась судом на адресу ОСОБА_4 поверталась до суду з відміткою пошти: «за закінченням терміну зберігання». Відповідно до положень ч. 11 ст.35 КАС України, у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_5 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1, про що свідчить свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 19.09.2007р., видане на підставі рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради від 18.09.2007р. № 465, та витяг про реєстрацію права власності на зазначене нерухоме майно від 06.10.2007р. № НОМЕР_4 (а.с. 47-48).

15 липня 2016 року до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_6 з заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно, а саме АДРЕСА_1, звернувся ОСОБА_3, який діяв від імені та в інтересах ОСОБА_4, на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Скадовського районного нотаріального округу Херсонської області Куліш Л.Г. від 13.07.2016р.

До заяви заявником додано заочне рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 29.05.2008р. по справі №2-2289/08, паспорт та ідентифікаційний код заявника та його представника, технічний паспорт тощо.

За результатами розгляду заяви та поданих документів, приватним нотаріусом ОСОБА_6 прийнято рішення № НОМЕР_2 від 20.07.2016р. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та внесено запис про право власності НОМЕР_3 на спірну квартиру за ОСОБА_4.

Рішенням від 20 липня 2016 року № 30549447 про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватний нотаріус ОСОБА_6 внесла зміни до запису про нерухоме майно, право власності та суб'єкта (суб'єктів) цього права № НОМЕР_3 щодо прізвища власника замість ОСОБА_4 зазначила ОСОБА_4

Як вбачається з пояснень відповідача, підставою для вчинення дій щодо відчуження спірного об'єкту нерухомості стало заочне рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 29.05.2008р. по справі №2-2289/08 (а.с. 92), за позовом ОСОБА_10, ОСОБА_4 до ОСОБА_11, ОСОБА_5 про поділ земельної ділянки, визнання права власності на трикімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1. Зазначеним рішенням позов задоволено частково, визнано право власності за ОСОБА_4 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1. Дане рішення набрало законної сили 10.06.2008 року.

Судом встановлено, що в провадженні Комсомольського районного суду м. Херсона перебувала цивільна справа №2-2289/08, але за позовом ОСОБА_12 до ОСОБА_13 про розподіл земельної ділянки і встановлення порядку користування, про що свідчить відповідь Херсонського міського суду Херсонської області від 25.08.2016 року та копія обліково-статистичної картки на цивільну справу (а.с. 74-75). За результатами розгляду справи судом прийнято ухвалу про закриття провадження у справі на підставі ч.1 п.2 ст. 205 ЦПК України та зазначено, що дана ухвала набрала законної сили 04.06.2008 року.

28.07.2016 року позивач - ОСОБА_5 звернувся до Корабельного відділення поліції ГУ НП в Херсонській області із заявою про скоєння кримінального правопорушення, в якій зазначено, що невідома особа незаконно підробила документи на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно наявного в матеріалах справи витягу з кримінального провадження № 0003013 вбачається, що вищезазначена заява позивача зареєстрована та внесена до ЄРДР 06.08.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Наведене в сукупності зумовило звернення позивача до суд з даним позовом з метою захисту своїх прав та інтересів.

Задовольняючи позов частково, суд виходить з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові, економічні, організаційні засади проведення державної реєстрації речових та інших прав, які підлягають реєстрації за цим Законом, та їх обтяжень і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою цих прав, створення умов для функціонування ринку нерухомого майна визначено Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004 № 1952-IV (далі - Закон № 1952-IV).

Частиною 1 ст. 2 Закону № 1952-IV визначено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Обов'язковій державній реєстрації підлягають речові права та обтяження на нерухоме майно, розміщене на території України, що належить фізичним та юридичним особам, державі в особі органів, уповноважених управляти державним майном, іноземцям та особам без громадянства, іноземним юридичним особам, міжнародним організаціям, іноземним державам, а також територіальним громадам в особі органів місцевого самоврядування (ч. 1 ст. 4 Закону № 1952-IV).

Орган державної реєстрації прав, в силу приписів ст. 8 Закону № 1952-IV:

1) проводить державну реєстрацію прав та їх обтяжень або відмовляє у їх реєстрації;

2) забезпечує ведення Державного реєстру прав;

3) надає інформацію про зареєстровані права та їх обтяження в порядку, встановленому цим Законом;

4) забезпечує облік безхазяйного нерухомого майна;

5) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом та іншими законами України.

Згідно ч. 1 ст. 9 Закону №1952-IV державним реєстратором може бути громадянин України, який має вищу освіту та відповідає кваліфікаційним вимогам, установленим Міністерством юстиції України. У випадку, передбаченому цим Законом, державним реєстратором є нотаріус як спеціальний суб'єкт, на якого покладаються функції державного реєстратора прав на нерухоме майно.

При цьому, ч. 2 ст. 9 Закону №1952-IV встановлено, що державний реєстратор, встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність обов'язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення (у випадках, встановлених законом); відповідність повноважень особи, яка подає документи на державну реєстрацію прав та їх обтяжень; відповідність відомостей про нерухоме майно, наявних у Державному реєстрі прав та поданих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно, зареєстрованих відповідно до вимог цього Закону; наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або договір (угода) пов'язує можливість проведення державної реєстрації виникнення, переходу, припинення прав на нерухоме майно або обтяження таких прав; приймає рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, про відмову в державній реєстрації, про її зупинення, внесення змін до Державного реєстру прав; відкриває і закриває розділи Державного реєстру прав, вносить до них відповідні записи; веде реєстраційні справи щодо об'єктів нерухомого майна; присвоює реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна під час проведення державної реєстрації; видає свідоцтво про право власності на нерухоме майно у випадках, встановлених статтею 18 цього Закону; надає інформацію з Державного реєстру прав або відмовляє у її наданні у випадках, передбачених цим Законом; у разі потреби вимагає подання передбачених законодавством додаткових документів, необхідних для державної реєстрації прав та їх обтяжень; під час проведення державної реєстрації прав, які виникли та оформлені в установленому порядку до 1 січня 2013 року, запитує від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, які відповідно до чинного на момент оформлення права законодавства проводили таке оформлення, інформацію (довідки, копії документів тощо), необхідну для реєстрації прав та їх обтяжень, якщо такі документи не були подані заявником або якщо документи, подані заявником, не містять передбачених цим Законом відомостей про правонабувача або про нерухоме майно. Органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, до яких надійшов запит, зобов'язані безоплатно в установленому законодавством порядку протягом трьох робочих днів надати державному реєстратору відповідну інформацію, зокрема щодо оформлених речових прав на нерухоме майно, у тому числі земельні ділянки; здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом та іншими законами України.

Нотаріус як спеціальний суб'єкт здійснює функції державного реєстратора, крім передбачених пунктами 4 і 6 частини другої статті 9 цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону №1952-IV державна реєстрація прав та їх обтяжень проводиться в такому порядку:

1) прийняття і перевірка документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, реєстрація заяви;

2) встановлення факту відсутності підстав для відмови в державній реєстрації прав та їх обтяжень, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та/або їх обтяжень;

3) прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, відмову в ній або зупинення державної реєстрації;

4) внесення записів до Державного реєстру прав;

5) видача свідоцтва про право власності на нерухоме майно у випадках, встановлених статтею 18 цього Закону;

6) надання витягів з Державного реєстру прав про зареєстровані права та/або їх обтяження.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону №1952-IV (в редакції станом на дату прийняття оскаржуваного рішення) у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо, зокрема, подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом, або не дають змоги встановити відповідність заявлених прав документам, що їх посвідчують.

Крім того, частиною 1 ст. 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

З матеріалів справи вбачається, що за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на 3 кімнатну квартиру розташовану у АДРЕСА_1 на підставі поданого нотаріусу заочного рішення Комсомольського районного суду м.Херсона по справі № 2-2289/08 від 29 травня 2008 року за позовом ОСОБА_10, ОСОБА_4 до ОСОБА_11, ОСОБА_5 про поділ земельної ділянки, визнання права власності на трикімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1. Зазначеним рішенням позов задоволено частково, визнано право власності за ОСОБА_4 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1. Дане рішення набрало законної сили 10.06.2008 року.

Згідно листа-відповіді Херсонського міського суду Херсонської області повідомлено, що справа № 2-2289/08 за ОСОБА_12 до ОСОБА_13 про розподіл земельної ділянки і встановлення порядку користування перебувала на розгляді в суді та по даній справі прийнято ухвалу від 29.05.2008 року про закриття провадження у справі, отже, суд приходить до висновку, що приватним нотаріусом прийнято рішення від 20.07.2016 року про державну реєстрацію права власності ОСОБА_4 на об'єкт нерухомості - квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 за відсутності на те підстав, а саме - на підставі підробного заочного рішення Комсомольського районного суду м.Херсона.

При цьому, даний факт протиправності оскаржуваного рішення та необхідності його скасування не заперечував сам представник відповідача.

В той же час, представник відповідача зазначила, що на момент реєстрації державному реєстратору (приватному нотаріусу) не було невідомо про те, що надане заочне рішення є підробленим.

Крім того, скасування реєстраційних дій є єдиним можливим та ефективним засобом відновлення порушеного права позивача, оскільки провадження у кримінальній справі триває, а захист майнового права можливий після набрання законної сили вироком суду, у той же час, реєстраційні дії здійснені за делегуванням державних функцій не досліджуються в кримінальному судочинстві.

За таких обставин, суд дійшов до висновку про задоволення позовним вимог в частині скасування рішення № НОМЕР_2 від 20.07.2016 року про державну реєстрацію прав та обтяжень та запису за реєстраційним номером НОМЕР_3 щодо реєстрації за ОСОБА_4 права власності на нерухоме майно: 3-кімнатну квартиру загальною площею 74,3 кв.м, житловою площею 39,5 кв.м, розташованою за адресою: АДРЕСА_1.

Враховуючи, що відповідачу для проведення державної реєстрації було надано завірену копію заочного рішення суду, відповідно до якого за ОСОБА_4 було визнано право власності на спірну квартиру, а також на підставі результату пошуку інформації, відповідно до якого були відсутні будь-які обмеження щодо вчинення державної реєстрації права власності за заявником, підстав для відмови заявнику не було, а тому дії приватного нотаріуса щодо прийняття рішення про реєстрацію права власності за ОСОБА_4 не є протиправними, оскільки відповідач не є фахівцем з проведення експертно-криміналістичних досліджень підроблених документів, які надаються на реєстрацію.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав щодо визнання протиправними дій приватного нотаріуса щодо прийняття оскаржуваного рішення, однак, скасування реєстраційних дій є єдиним можливим та ефективним засобом відновлення порушеного права позивача.

Оцінка судом обставин справи базується на наданих доказах, їх належності та переконливості, в поєднанні з принципами КАС України.

Як передбачає ч.2 ст.8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Обов'язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визнана джерелом права.

Згідно статті 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 року, набув чинності для України 11.09.1997 року) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Вирішуючи питання стосовно застосування ст.1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Україна - Тюмень» проти України» (N 22603/02 §) зазначено, «… що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням "справедливого балансу" між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи ... Вимога досягнення такого балансу відображена в цілому в побудові статті 1 Першого протоколу, включно із другим реченням, яке необхідно розуміти в світлі загального принципу, викладеного в першому реченні. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти шляхом вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності».

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства (ч.7 ст.6 Закону України "Про судовий збір").

Якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено (ч.3 ст.94 КАС України).

Позивачем сплачено 1653,60 грн. (квитанції №238 від 29.06.2016р. та № 23 від 29.07.2016 року), а тому з урахуванням частини задоволених вимог поверненню підлягає сума в розмірі 1102,40 грн.

Керуючись ст.ст. 7, 8, 9, 14, 71, 86, 94, 158 - 163 КАС України, суд, -

постановив:

Адміністративний позов ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_6, треті особи без самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання протиправними дій, скасування рішення та запису - задовольнити частково.

Скасувати запис за реєстраційним номером НОМЕР_3 щодо реєстрації за ОСОБА_4 права власності на нерухоме майно 3 кімнатну квартиру загальною площею 74,3 кв.м., житловою площею 39,5 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1.

Стягнути з приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_6 (АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_5 (АДРЕСА_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1) судові витрати в розмірі 551,20 грн.

В решті позовних вимог відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст постанови сторони виготовлено та підписано суддею 22 листопада 2016 року.

Суддя Кузьменко Н.А.

кат. 6.3.