Справа № 805/3594/16-а
Суддя: Христофоров А.Б.
Дата ухвалення: 2016-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2016 р. Справа №805/3594/16-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

час прийняття постанови:

Донецький окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Христофорова А.Б.,

при секретарі Нестеренко Н.Л.,

за участю сторін

представників позивача Шаванової О.І., Проніної А.І.,

представника відповідача Пожидаєвої О.О.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Комунального виробничого підприємства "Краматорська тепломережа" Краматорської міської ради до Державної податкової інспекції у м. Краматорську Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.09.2016 року №/13057/52/05-15-12-03-13-4, -

В С Т А Н О В И В:

Комунальне виробниче підприємство "Краматорська тепломережа" Краматорської міської ради звернулося до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Державної податкової інспекції у м. Краматорську Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.09.2016 року №/13057/52/05-15-12-03-13-4.В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідачем було проведено камеральну перевірку своєчасності сплати податку на прибуток за 2014рік від 02.03.2015року за № та щомісячних авансових внесків з податку на прибуток за липень-грудень 2015року та розстроченого податкового боргу за рішенням суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу по справі №805/2366/15 від 05.08.2015року, якою встановлені порушення строків сплати позивачем суми авансових внесків з податку на прибуток, податку на прибуток та розстроченого податкового боргу за рішенням суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу по справі №805/2366/15 від 05.08.2015року, визначеного п.57.1 ст.57 Податкового кодексу України. За результатами перевірки було складено акт від 25.08.2016року за №1623/05-15-12-03-00131133 та винесено спірне податкове повідомлення-рішення від 13.09.2016 року №/13057/52/05-15-12-03-13-4, яким донараховано штрафні санкції в розмірі 197 200,25грн.

Позивач зазначив, що відповідачем протиправно проведено камеральну перевірку позивача, оскільки згідно п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, натомість камеральну перевірку було проведено, зокрема, на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу по справі №805/2366/15 від 05.08.2015року.

Зауважив, що відповідачем під час проведення перевірки були порушені приписи Наказу Міністерства доходів та зборів України від 14.06.2013року за №165 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця».

Представники позивача в судовому засіданні просили задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечував, надав суду письмові заперечення на позов, в яких зазначає, що податковим органом було проведено камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженої суми грошового зобов'язання з податку на прибуток за 2014рік, за результатами якої було складено акт від 25.08.2016року за №1623/05-15-12-03-00131133 та винесено спірне податкове повідомлення-рішення від 13.09.2016 року №/13057/52/05-15-12-03-13-4, яким донараховано штрафні санкції в розмірі 197 200,25грн. за порушення строку сплати позивачем суми авансових внесків з податку на прибуток, визначеного п.57.1 ст.57 Податкового кодексу України.

Просив відмовити в позовних вимогах в повному обсязі.

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи представників сторін, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, встановив наступне.

Комунальне виробниче підприємство "Краматорська тепломережа" Краматорської міської ради зареєстроване в якості юридичної особи, включене до ЄДРПОУ за номером 00131133. Знаходиться на обліку платників податків в Державній податковій інспекції у м. Краматорську Головного управління ДФС у Донецькій області, що не є спірним в даній справі.

Відповідач - Державна податкова інспекція у м. Краматорську Головного управління ДФС у Донецькій області є суб'єктом владних повноважень - органом виконавчої влади, який в цих правовідносинах здійснює повноваження, покладені на нього Податковим кодексом України.

Позивачем було подано до податкового органу податкову декларацію з податку на прибуток підприємства за 2014рік від 02.03.2015року за №, в якій самостійно визначено авансові внески, що підлягатимуть сплаті у 2015році щомісячно у сумі 69 579грн.(рядок 23 Декларації).

Платники податку на прибуток (крім новостворених, виробників сільськогосподарської продукції, неприбуткових установ (організацій) та платників податків, у яких доходи, що враховуються при визначенні об'єкта оподаткування, за останній річний звітний податковий період не перевищують 10 мільйонів гривень) щомісяця сплачують авансовий внесок з податку на прибуток у порядку і в строки, які встановлені для місячного податкового періоду, у розмірі не менше 1/12 нарахованої до сплати суми податку за попередній звітний (податковий) рік без подання податкової декларації.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 05.08.2015року по справі №805/2366/15-а було розстрочено виконання постанови Донецького окружного адміністративного суду від 30.07.2015 року у справі № 805/2366/15-а за позовною заявою Державної податкової інспекції у м. Краматорську Головного Управління Міндоходів у Донецькій області до Комунального виробничого підприємства «Краматорська тепломережа» про стягнення податкового боргу з податку на прибуток в сумі 714388 грн. 16 коп. з рахунків у банках, обслуговуючих платника податків на 12 місяців шляхом перерахування коштів рівними платежами щомісячно з вересня 2015 року по липень 2016 року в сумі 59500 грн. та у серпні 2016 року - в сумі 59888 грн. 16 коп. починаючи з дня набрання ухвалою законної сили.

Відповідачем було проведено камеральну перевірку своєчасності сплати позивачем податку на прибуток за період за 2014рік, щомісячних авансових внесків з податку на прибуток за липень-грудень 2015року та розстроченого податкового боргу за рішенням суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу по справі №805/2366/15 від 05.08.2015року, якою встановлені порушення строку сплати позивачем грошових зобов'язань з податку на прибуток, визначеного п.57.1 ст.57 Податкового кодексу України. За результатами перевірки було складено акт від 25.08.2016року за №1623/05-15-12-03-00131133 та винесено спірне податкове повідомлення-рішення від 13.09.2016 року №/13057/52/05-15-12-03-13-4, яким донараховано штрафні санкції в розмірі 197 200,25грн.

У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року № ETS N 005 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Так, під час розгляду справи судом встановлено, що в обґрунтування висновків про неправомірність призначення та проведення камеральної перевірки позивач посилається на те, що відповідачем грубо порушено процедуру проведення камеральної перевірки.

Досліджуючи підстави викладеного вище, суд, аналізуючи наступні норми податкового законодавства зазначає наступне.

Згідно з п.п. 20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України контролюючи органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Контролюючи органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки, відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України. Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок підсумкових сум податкових зобов'язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, та перевірка правильності застосування ставок податків і податкових пільг, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок.

Так, п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Відповідно до п.76.1, п.76.2 ст.76 Кодексу камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Відповідно до приписів п. 86.2 ст.86 Кодексу за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Наказом Міністерства доходів та зборів України від 14 червня 2013 року №165 затверджено «Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця» передбачені особливості проведення камеральних перевірок податкової звітності, зокрема, з податку на прибуток.

Так, пунктом 3.2 вищезазначених Методичних рекомендацій визначено, що з метою виявлення та упередження можливих порушень податкового законодавства при камеральній перевірці податкової звітності з податку на прибуток підприємств здійснюється:

- перевірка доходів, задекларованих у декларації, де відображається загальна сума доходу платника податку від усіх видів діяльності, отриманого (нарахованого) протягом звітного періоду в грошовій, матеріальній або нематеріальній формах як на території України, її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, так і за їх межами (пп. 14.1.56 п. 14.1 ст. 14 Кодексу);

- перевірка доходу від операційної діяльності;

- перевірка додатка ІД "Інші доходи", в якому відображаються всі інші доходи, не пов'язані з основною діяльністю підприємства;

- перевірка додатка СБ, де відображається сума доходів або витрат за безнадійною заборгованістю та сума пені, нарахована на виконання вимог пп. 159.1.2 п. 159.1 ст. 159 Кодексу;

- перевірка додатка ЦП "Розрахунок фінансових результатів від операцій з торгівлі цінними паперами, деривативами та іншими, ніж цінні папери, корпоративними правами";

- перевірка витрат;

- перевірка додатка ІВ;

- перевірка додатка АМ;

- перевірка додатка ВО "Розрахунок витрат при здійсненні операцій з нерезидентом, що має офшорний статус" (річний додаток);

- перевірка додатка ТП "Розрахунок податку на прибуток, отриманий від діяльності, що підлягає патентуванню";

- перевірка додатка ПЗ "Розрахунок прибутку, що звільняється від оподаткування" (до рядка 09 декларації);

- перевірка додатка ЗП "Зменшення нарахованої суми податку", який заповнюється у разі заповнення рядка 13 декларації;

- перевірка додатка ПН "Розрахунок суми податків, які утримуються при виплаті доходів (прибутків) нерезидентам за звітний (податковий) період" (до рядка 17 декларації);

- перевірка додатка АВ до рядка 20 декларації. Питання перевірки своєчасності нарахування та сплати податків та зборів даними Методичними рекомендаціями не включені до переліку складових питань камеральної перевірки. Разом з тим, суд зазначає, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Документальною невиїзною позаплановою електронною перевіркою за заявою платника податків (далі - електронна перевірка) вважається перевірка, що проводиться на підставі заяви, поданої платником податків з незначним ступенем ризику, визначеним відповідно до пункту 77.2 статті 77 цього Кодексу, до контролюючого органу, в якому він перебуває на податковому обліку. Заява подається за 10 календарних днів до очікуваного початку проведення електронної перевірки, але не раніше офіційного повідомлення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, про запровадження проведення такої перевірки для відповідних платників податків: які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності; суб'єктів господарювання мікро-, малого; середнього підприємництва; інших платників податків. Форма заяви, порядок її подання, прийняття рішення про проведення електронної перевірки встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Підпунктами 79.1 та 79.2 ст.79 Податкового кодексу України передбачено, що документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Приписами п.86.2 ст.86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

З огляду на вказані положення податкового законодавства, процедура проведення камеральної перевірки не вимагає рішення про проведення перевірки, направлення на її проведення, повідомлення платника податків та присутності його представника.

Суд наголошує на тому, що предметом камеральної перевірки є правильність складання податкової декларації з податку на прибуток, а тому документами що мають відношення до такої перевірки є саме податкова звітність платника податків з податку на прибуток і ніяка інша, а у разі, якщо при проведенні камеральної перевірки, буде виявлено факт порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну перевірку (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) Комунального виробничого підприємства "Краматорська тепломережа" Краматорської міської ради.

Аналогічної позиції дотримується і Вищій адміністративний суд України, яка викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 26.05.2016 року у справі №817/3420/13-а (К/800/7055/14).

Разом з тим, під час проведення спірної камеральної перевірки об'єктом дослідження відповідача, поміж іншого, була ухвала Донецького окружного адміністративного суду по справі №805/2366/15 від 05.08.2015року.

Розглядаючи питання виявлених під час проведення камеральної перевірки порушень, а саме, порушення строків сплати позивачем суми авансових внесків з податку на прибуток, податку на прибуток та розстроченого ухвалою Донецького окружного адміністратвиного суду по справі №805/2366/15 від 05.08.2015року податкового боргу з податку на прибуток, визначених п.57.1 ст.57 Податкового кодексу України, суд вважає доведеним факт порушення позивачем строків сплати задекларованих податкових зобов'язань з податку на прибуток за 2014рік, авансових внесків за період з липня 2015року по грудень 2015року та розстроченого податкового боргу за ухвалою Донецького окружного адміністративного суду по справі №805/2366/15 від 05.08.2015року, враховуючи при цьому пояснення представника позивача про відсутність у підприємства фінансової можливості своєчасної сплати податкових зобов'язань з податку на прибуток.

Водночас, вирішуючи питання щодо правомірності застосування до позивача штрафних санкцій за порушення строку сплати позивачем вищезазначених сум грошового зобов'язання з податку на прибуток, визначеного п.57.1 ст.57 Податкового кодексу України, суд зазначає наступне.

Згідно п.126.1. ст.126 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов'язання протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Судом враховані приписи п.31 Підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України, в яких зазначено, що за наслідками діяльності у 2015 році штрафні (фінансові) санкції до платників податку на прибуток підприємств за порушення порядку обчислення, правильності заповнення податкових декларацій з податку на прибуток підприємств та повноти його сплати не застосовуються.

З приписів акту перевірки вбачається, що граничним терміном сплати грошових зобов'язань з податку на прибуток за 2014рік, авансових внесків за період з липня 2015року по грудень 2015року та розстроченого податкового боргу за ухвалою Донецького окружного адміністративного суду по справі №805/2366/15 від 05.08.2015року є період з березня 2015року по грудень 2015року, тобто спірні правовідносини між сторонами стосовно своєчасності сплати грошових зобов'язань виникли у 2015році.

З урахуванням приписів п.31 Підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України, суд дійшов висновку про неправомірність застосування до позивача (платника податку на прибуток) штрафних (фінансових) санкцій за порушення порядку обчислення, правильності заповнення податкових декларацій з податку на прибуток підприємств та повноти його сплати.

Таким чином, приймаючи спірне податкове повідомлення-рішення на підставі проведеної камеральної перевірки, податковий орган не діяв на підставі, в межах та у спосіб наданих йому законодавством повноважень, оскільки по-перше камеральною перевіркою не передбачено питання перевірки повноти та своєчасності розрахунків з бюджетом, по-друге п.31 Підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України зазначає про відсутність законних підстав для застосування до підприємства штрафних санкцій за порушення порядку обчислення, правильності заповнення податкових декларацій з податку на прибуток підприємств та повноти його сплати за наслідками діяльності у 2015 році.

Так, суд має визначити та забезпечити справедливу рівновагу між інтересами відповідної особи та необхідністю підтримання ефективної системи податкового контролю платників податків, тобто регулювати відповідність втручання контролюючого органу у господарську діяльність підприємства легітимній меті такого втручання.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що станом на момент розгляду даної справи відповідач, який є суб'єктом владних повноважень при вчиненні певних дій, діяв без урахування усіх обставин, що мають значення для вчинення дії, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), та без дотримання принципу верховенства права.

Отже, позовні вимоги Комунального виробничого підприємства "Краматорська тепломережа" Краматорської міської ради до Державної податкової інспекції у м. Краматорську Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.09.2016 року №/13057/52/05-15-12-03-13-4 є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст.2-15, 17-18, 33-35, 41-42, 47-51, 56-59, 69-71, 79, 86, 87, 94, 99, 104-107, 110-111, 121, 122-143, 151-154, 158, 162, 163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Комунального виробничого підприємства "Краматорська тепломережа" Краматорської міської ради до Державної податкової інспекції у м. Краматорську Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.09.2016 року №/13057/52/05-15-12-03-13-4 - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у м. Краматорську Головного управління ДФС у Донецькій області від 13.09.2016 року №/13057/52/05-15-12-03-13-4, яким донараховано штрафні санкції в розмірі 197 200,25грн.

Стягнути з Державної податкової інспекції у м. Краматорську Головного управління ДФС у Донецькій області (за рахунок бюджетних асигнувань) на користь Комунального виробничого підприємства "Краматорська тепломережа" Краматорської міської ради судові витрати в розмірі 2 958грн.

Постанова прийнята у нарадчій кімнаті та проголошено її вступну та резолютивну частини у судовому засіданні 23.11.2016 року.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 25.11.2016 року.

Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд з одночасним надісланням апеляційної скарги особою, яка її подає, до Донецького апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складання постанови в повному обсязі відповідно до статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Христофоров А.Б.