Справа № 813/5734/14
Суддя: Швед Е.Ю.
Дата ухвалення: 2016-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" листопада 2016 р. м. Київ К/800/44806/15

Вищий адміністративний суд України у складі колегії суддів:

головуючого судді: Шведа Е.Ю.,

суддів: Горбатюка С.А.,

Мороз Л.Л.,

розглянувши в порядку письмового провадження справу за

касаційною скаргою ОСОБА_2

на постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2015 року

у справі № 813/5734/14

за позовом ОСОБА_2

до Інспекції архітектурно-будівельного контролю у Львівській області

про визнання протиправним та скасування припису,

встановив:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Інспекції архітектурно-будівельного контролю у Львівській області (далі - Інспекція), в якому просила скасувати припис Інспекції про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил № 29/1-ф від 03 червня 2014 року.

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2014 року позов задоволено, визнано протиправним та скасовано спірний припис. Постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2015 року постанову суду першої інстанції скасовано, ухвалено нову постанову, якою в задоволенні позову відмовлено.

У касаційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, неповноту з'ясування судом обставин справи, просить рішення суду апеляційної інстанції скасувати, залишити в силі постанову суду першої інстанції. Вимоги касаційної скарги мотивовані тим, що судом апеляційної інстанції невірно встановлено ступінь вогнестійкості будівлі, внаслідок чого зроблено помилковий висновок про мінімальну необхідну відстань між будівлями. Зазначає, що в законний спосіб ступінь вогнестійкості належної її будівлі не встановлювався взагалі, тому висновок суду є передчасним та ґрунтується на припущеннях. Крім того вказує, що відстань 8 м між будівлями стосується виключно житлового будинку та господарської споруди, в той час як в даному випадку мова йде про дві господарські споруди, тому вимога про вказану відстань не застосовується до даних правовідносин.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин справи, суд дійшов наступних висновків.

Судами встановлено, що Інспекцією 03 червня 2014 року проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт за результатами якої встановлено, що гр. ОСОБА_2 при виконанні будівельних робіт з будівництва господарської будівлі (гаражу) порушено вимоги табл. 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме будівля збудована на відстані 6,25 м. від літньої кухні, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, при вимогах 8 м., згідно з зазначеним нормативним документом, про що складено акт перевірки № 29/9-ф від 03 червня 2014 року.

Відповідачем на підставі вказаного акту перевірки складено протокол № 29/1-ф від 03 червня 2014 року про адміністративне правопорушення та видано припис № 29/1-ф від 03 червня 2014 року, яким вимагається в 45-ти денний термін з дня отримання даного припису усунути порушення вимог таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Вважаючи припис відповідача протиправним, позивач звернулась до суду з даним позовом про його скасування.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції, виходив з того, що належна їй будівля має ступінь вогнестійкості II категорії, тому відстань між будівлями повинна бути не менше 6 м, що відповідає дійсності. Крім того, виходив з того, що між позивачем та її сусідом є цивільний спір з приводу межі належних їм земельних ділянок.

Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції та відмовляючи в задоволенні позову, дійшов протилежного висновку щодо ступеня вогнестійкості належної позивачу будівлі. З посиланням на лист ГУ ДСНС України у Львівській області судом зроблено висновок про необхідність дотримання відстані не менше 8 м між будівлею позивача та будівлею її сусіда.

Проте суд касаційної інстанції вважає передчасними такі висновки судів з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами внутрішніх справ, прокуратури, державної статистики та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Відповідно до п. 3.25а* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» відстань між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами слід приймати відповідно до санітарних норм за таблицею 3.2а, але не менше протипожежних норм згідно з таблицею 1 додатка 3.1.

Згідно з таблицею 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» визначено протипожежні відстані між житловими, громадськими, адміністративно-побутовими будинками промислових підприємств, багатоповерховими гаражами залежно від ступеня їх вогнестійкості. При ступенях вогнестійкості будинків І, ІІ відстань повинна становити 6 метрів, а при ступені ІІІ - 8 метрів.

Суди попередніх інстанцій дійшли різних висновків щодо визначення ступеня вогнестійкості належної позивачу будівлі, а відтак і до різних висновків з приводу мінімально допустимої відстані між будівлями.

Проте, за відсутності належних та допустимих доказів, суд касаційної інстанції вважає, що висновки стосовно зазначених питань потребують спеціальних знань у галузі будівництва, містобудування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КАС України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд може призначити експертизу.

Згідно з ч. 1 ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Ч.ч. 4 та 5 ст. 11 КАС України на суд покладається обов'язок вживати передбачені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи та обов'язок запропонувати особам, які беруть участь у справі, подати докази або з власної ініціативи витребувати докази, яких, на думку суду, не вистачає.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що для вирішення цього спору необхідно повно та всебічно встановити усі обставини справи, які потребують спеціальних знань у галузі будівництва, містобудування та можуть бути встановлені, зокрема, але не виключно, шляхом проведення відповідної експертизи.

Крім того, судами не досліджувалось питання чи відносяться будівлі, що належать позивачу та її сусіду, до будівель, вказаних в додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а відтак чи розповсюджуються вимоги вказаних ДБН щодо мінімальної відстані на відстань між господарською будівлею (гараж), що належить ОСОБА_2 та літньою кухнею, розташованою за адресою: АДРЕСА_1, що належить її сусіду.

Встановлення вказаних обставин дозволить з'ясувати ступінь вогнестійкості зазначених будівель та мінімально допустимі відстані між ними, від чого, в свою чергу, залежить законність спірного припису Інспекції.

Суд касаційної інстанції зазначає, що без з'ясування вказаних обставин неможливо повно, всебічно та об'єктивно дати оцінку спірному припису відповідача.

Таким чином, судами неповно встановлені обставини у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 227 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, які унеможливили встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1 с. 220 КАС України суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі і не може досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в судовому рішенні, та вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Суд касаційної інстанції не має повноважень виправити допущені судами попередніх інстанцій порушення норм процесуального права.

За таких обставин, рішення судів першої та апеляційної інстанцій підлягають скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції на новий розгляд.

Під час нового розгляду справи суду необхідно врахувати викладене, повно і всебічно з'ясувати і перевірити всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінити докази, що мають значення для справи, і в залежності від встановленого, правильно визначити норми матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, та прийняти обґрунтоване і законне судове рішення.

Керуючись статтями 220, 223, 227, 230, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Постанову Львівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2014 року та постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2015 року скасувати, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі та не підлягає оскарженню, проте може бути переглянута з підстав, у строк та у порядку, визначених статтями 237, 238, 2391 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді: