Справа № 810/535/16     
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2016-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
23 листопада 2016 року 810/535/16
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничо-комерційна фірма Технокомплект до Ірпінської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про скасування податкової вимоги та рішення,
Товариство з обмеженою відповідальністю Виробничо-комерційна фірма Технокомплект звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Ірпінської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про скасування податкової вимоги від 04.12.2015 № 1303-23 та рішення про опис майна в податкову заставу від 04.12.2015 № 62.
Ухвалою суду від 21.04.2016 у справі призначено економічну експертизу, на вирішення якої було поставлено наступне питання:
- чи підтверджується документально наявність у ТОВ Виробничо-комерційна фірма Техкомплект податкового боргу з податку на додану вартість станом на 03.12.2015? Якщо підтверджується, то в якій сумі? Зазначити причину виникнення податкового боргу та хронологічний порядок його утворення.
Відповідно до п. 5 ст. 81 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. 4 Закону України "Про судову експертизу" попереджено експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків.
21.04.2016 матеріали адміністративної справи були направлені до експертної установи для проведення дослідження.
07.10.2016 матеріали справи були повернуті до суду разом з повідомленням №8502/16-45 від 30.09.2016 про неможливість надання висновку, складеним судовим експертом ОСОБА_1.
Дослідивши зазначене повідомлення та зазначені в ньому обставини неможливості проведення експертного дослідження, суд дійшов висновку про наявність підстав для постановлення окремої ухвали, з огляду на наступне.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 166 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб'єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. Про вжиті заходи суд повідомляється не пізніше одного місяця після надходження окремої ухвали.
Згідно з ч. 2 ст. 166 Кодексу адміністративного судочинства України у разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.
В ухвалі Київського окружного адміністративного суду від 21.04.2016 у цій справі були зазначені наступні підстави для призначення експертизи.
Так, предметом спору у цій справі є вимоги про визнання протиправними та скасування податкової вимоги від 04.12.2015 № 1303-23 та рішення про опис майна в податкову заставу від 04.12.2015 № 62.
Обґрунтовуючи ці вимоги, позивач посилається на те, що будь-який податковий борг станом на 03.12.2015 у нього відсутній.
В свою чергу, відповідач заперечує твердження позивача та зазначає, що борг утворився внаслідок того, що отримана позивачем сума бюджетного відшкодування податку на додану вартість за судовим рішенням була зменшена за рахунок поточних зобовязань та на день погашення була значно меншою за суму, фактично перераховану позивачеві.
Дослідивши матеріали справи, судом було встановлено, що порядок ведення позивачем податкового обліку з ПДВ є досить складним, внаслідок неодноразового подання ним уточнюючих розрахунків до податкових декларацій з ПДВ майже за всі місяці 2015 року; сума бюджетного відшкодування податку на додану вартість, присуджена постановою Київського окружного адміністративного суду від 15.04.2013 та ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 26.06.2014 у справі №2а-2051/10/1070, постійно зменшувалася протягом 2014-2015 років за рахунок самостійно визначених позивачем податкових зобовязань з ПДВ за звітні місяці, причому, за твердженням позивача, без його волевиявлення на зміну напрямку бюджетного відшкодування.
Наведені обставини та значна кількість документів свідчать про складний характер спору та необхідність спеціальних знань в галузі економіки та бухгалтерського обліку, що є підставою для призначення у справі судової економічної експертизи з метою зясування питання наявності або відсутності у позивача податкового боргу з податку на додану вартість станом на 03.12.2015 та порядку його утворення.
Отже, в ухвалі були чітко викладені спірні обставини, які і стали підставою для призначення експертизи та зясування яких і мало бути предметом експертного дослідження.
Після направлення матеріалів справи до експертної установи, 15.06.2016 до Київського окружного адміністративного суду надійшло клопотання судового експерта ОСОБА_1 про надання матеріалів, необхідних для проведення експертизи, згідно якого експерт просив надати в його розпорядження детальний розрахунок податкового боргу з податку на додану вартість станом на 03.12.2015 ТОВ Виробничо-комерційна фірма Технокомплект з посиланням на документи, а також документи, які підтверджують розрахункові дані, в повному обсязі.
Вказане клопотання було направлено сторонам для виконання разом із супровідним листом від 15.06.2016 №3369.
06.07.2016 на адресу суду від Ірпінської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області надійшли документи, необхідні для проведення експертного дослідження, а саме:
- довідка про суми податкової заборгованості ТОВ «ВКФ «Технокомплект» станом на 29.06.2016 1-2 стор.;
- індивідуальна картка платника з ПДВ за 2015 рік 3-10 стор.;
- індивідуальна картка платника з ПДВ за 2016 рік 11-14 стор.;
- копія уточнюючого розрахунку податкових зобовязань з ПДВ у звязку з виправленням самостійно виявлених помилок від 16.11.2015 15-17 стор.
Вказані документи разом із супровідним листом від 06.07.2016 №3710 були направлені Київським окружним адміністративним судом на адресу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.
Водночас, в повідомленні про неможливість надання висновку судової економічної експертизи №8502/16-45 від 30.09.2016 експертом, з посиланням на ці обставини, зазначено, що станом на 29.09.2016 клопотання в повному обсязі не задоволено.
При цьому експертом не вказано, які ж саме документи не були йому надані та чому документи, наявні у справі, є недостатніми для надання висновку.
Відповідно до п.4.21 Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 N 53/5, повідомлення про неможливість надання висновку складається з трьох частин: вступної, мотивувальної та заключної.
У вступній частині викладаються відомості, наведені в пункті 4.14 цього розділу. У повідомленні про неможливість надання висновку експерт попереджається про кримінальну відповідальність за статтею 385 Кримінального кодексу України.
У мотивувальній частині викладаються причини, які обумовили неможливість надання висновку.
У заключній частині вказується про неможливість надання висновку.
Повідомлення про неможливість надання висновку оформлюється на бланку експертної установи, підписується експертом; підпис у заключній частині засвідчується відбитком печатки експертної установи.
Однак, всупереч наведеним положенням мотивувальна частина повідомлення не містить чіткого обґрунтування причин, які призвели до неможливості надання висновку.
Суд звертає увагу на те, що всі документи, необхідні для надання відповіді на питання, викладене в ухвалі суду про призначення судової експертизи, наявні в матеріалах справи, а саме: спірні рішення про опис майна у податкову заставу та податкова вимога, податкова звітність з податку на додану вартість з додатками та складеними в подальшому уточнюючими розрахунками, докази сплати податку (банківські виписки), інтегрована картка платника податків-позивача з податку на додану вартість тощо.
Наведені документи, на думку суду, як раз і є «документами, які підтверджують розрахункові дані», що були витребувані судовим експертом за клопотанням, направленим на адресу суду разом із супровідним листом від 10.06.2016 №8502/16-45.
Стосовно клопотання експерта про необхідність надання детального розрахунку податкового боргу з податку на додану вартість станом на 03.12.2015, суд зазначає, що метою призначення експертизи у цій справі як раз і було встановлення наявності або відсутності у ТОВ Виробничо-комерційна фірма Техкомплект податкового боргу з податку на додану вартість станом на 03.12.2015, для чого експерту необхідно було дослідити наявні у справі документи та надати відповідь на поставлене судом питання.
Отже, витребування розрахунку податкового боргу з податку на додану вартість ТОВ Виробничо-комерційна фірма Техкомплект, наявність якого є спірною обставиною, яка заперечується позивачем, не направлено на досягнення мети експертного дослідження, оскільки відповідні обставини мали бути самостійно встановлені судовим експертом на підставі належних доказів.
Статтею 129 Конституції України обов'язковість рішень суду (до яких належать і ухвали) визначена як одна з основних засад судочинства.
Статтею 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов'язковими до виконання усіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об'єднаннями на всій території України. Обов'язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.
У статті 255 КАС України також зазначено, що постанова або ухвала суду, яка набрала законної сили, є обов'язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.
Судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання (ч. 2 ст. 257 КАС України).
Вищевикладені обставини свідчать про ухилення судового експерта без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків, що є підставою для притягнення його до відповідальності.
Відповідно до статті 14 Закону України «Про судову експертизу» судовий експерт на підставах і в порядку, передбачених законодавством, може бути притягнутий до дисциплінарної, матеріальної, адміністративної чи кримінальної відповідальності.
Статтею 16 зазначеного Закону встановлено, що метою атестації судового експерта є оцінка професійного рівня фахівців, які залучаються до проведення судових експертиз або беруть участь у розробках теоретичної та методичної бази судової експертизи. Залежно від спеціалізації їм присвоюється кваліфікація судового експерта з правом проведення певного виду експертизи.
Метою атестації працівників державної спеціалізованої установи, які залучаються до проведення судових експертиз та/або беруть участь у розробленні теоретичної та науково-методичної бази судової експертизи, є оцінка рівня їх спеціальних знань та відповідність займаній посаді.
Залежно від спеціалізації і рівня підготовки працівникам державної спеціалізованої установи присвоюються кваліфікація судового експерта і кваліфікаційний клас.
Порядок проведення атестації та присвоєння чи позбавлення кваліфікаційних класів судового експерта визначається міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.
Для присвоєння та позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів створюються експертно-кваліфікаційні комісії при міністерствах та інших центральних органах виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність (ст. 17 Закону України «Про судову експертизу»).
Наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 №301/5 було затверджено Положення про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів (далі Положення №301/5), яке, серед іншого, визначає організаційні засади, завдання та порядок діяльності експертно-кваліфікаційних комісій, які діють у науково-дослідних установах судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - ЕКК).
Згідно з пунктом 1 Розділу ІІІ Положення №301/5 основними завданнями ЕКК є:
1) визначення рівня професійної підготовленості працівників НДУСЕ шляхом їх атестації з метою присвоєння (підтвердження) кваліфікації судового експерта та/або кваліфікаційного класу;
2) розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів НДУСЕ.
Порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів визначений Розділом УІІ Положення №301/5.
Пунктами 1, 3, 4 зазначеного Розділу встановлено, що відповідно до статті 14 Закону України "Про судову експертизу" атестовані судові експерти за порушення вимог законодавства України про судову експертизу та/або методичних вимог під час проведення досліджень можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності.
Підставою для розгляду питань щодо дисциплінарної відповідальності судових експертів ЕКК є подання керівництва та керівників структурних підрозділів відповідної НДУСЕ щодо результатів перевірки інформації про порушення судовим експертом вимог законодавства України про судову експертизу та/або методичних вимог під час проведення досліджень.
До подання додаються документи, що містять інформацію та свідчать про порушення нормативно-правових актів з питань судової експертизи, методик проведення судових експертиз (рішення суду, ухвали слідчого судді, рецензії на висновки експерта тощо).
Крім того, згідно з пунктом 4 Положення про Міністерство юстиції України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 2 липня 2014 р. № 228, Мінюст відповідно до покладених на нього завдань, зокрема:
- здійснює методичне керівництво правовою роботою в міністерствах, інших центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, міністерствах та інших органах виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністраціях, а також на державних підприємствах, в установах, організаціях та державних господарських обєднаннях, організовує підвищення кваліфікації працівників їх юридичних служб;
- перевіряє в міністерствах, інших центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, міністерствах та інших органах виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністраціях, а також на державних підприємствах, в установах, організаціях та державних господарських обєднаннях стан правової роботи, надає рекомендації щодо її поліпшення, вносить пропозиції про усунення виявлених порушень і недоліків та притягнення до відповідальності посадових осіб, винних у допущених порушеннях;
- координує діяльність міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, міністерств та інших органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, а також державних підприємств, установ, організацій та державних господарських обєднань, навчальних закладів із питань щодо правової освіти населення, перевіряє стан їх діяльності із зазначених питань та надає їм необхідну методичну допомогу;
- аналізує результати діяльності та вживає заходів для підвищення ефективності функціонування територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Міністерства;
- організовує розгляд звернень громадян з питань, повязаних із діяльністю Мінюсту, його територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління, а також стосовно актів, які ним видаються.
За таких обставин, враховуючи, що Київський науково-дослідний інститут судових експертиз належить до сфери управління Мінюст, суд також вважає за необхідне повідомити Міністерство юстиції України про виявлені порушення, для вжиття відповідних заходів реагування.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 165, 166 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
2. Про вжиті заходи повідомити суд не пізніше одного місяця після надходження окремої ухвали.
Окрема ухвала може бути оскаржена особами, інтересів яких вона стосується.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.
У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.
Суддя Дудін С.О.