Справа № 802/1971/16-а
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2016-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

24 листопада 2016 р. Справа № 802/1971/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Чернюк Алла Юріївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача заступник начальника Відділу примусового виконання рішень ВДВС ГТУЮ у м. Києві Магди Світлани Григорівни

про: визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача заступник начальника Відділу примусового виконання рішень ВДВС ГТУЮ у м. Києві Магди Світлани Григорівни про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії.

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими матеріалами, вважаю, що зазначений позов підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до положень статей 6 та 104 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюють на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Суд встановив, що згідно з матеріалами справи, позов подано шляхом надсилання на електронну пошту суду в електронному вигляді.

При цьому, позов підписано електронним цифровим підписом.

Згідно зі статтею 4 Закону України "Про електронний цифровий підпис" електронний цифровий підпис призначений для забезпечення діяльності фізичних та юридичних осіб, яка здійснюється з використанням електронних документів.

Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами - суб'єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

При цьому, положеннями цієї ж статті передбачено, що використання електронного цифрового підпису не змінює порядку підписання договорів та інших документів, встановленого законом для вчинення правочинів у письмовій формі.

Відповідно до частини 1 статті 105 КАС України адміністративний позов подається у письмовій формі. Норма цієї статті є обов'язковою і не передбачає можливості підписання позову цифровим підписом.

Аналіз наведеного дає право дійти висновку, що попри те, що позивачем дотримано правил направлення кореспонденції до суду, законодавством чітко передбачено форму, в якій подається адміністративний позов, а саме в письмовій формі.

Окрім цього, відповідно до частини 4 статті 106 КАС України позовна заява підписується особою, яка її подає, або її представником, який додає оформлений належним чином документ про свої повноваження, якщо цей документ не подавався раніше. В позовній заяві зазначається дата її подання.

Положення КАС України вимагають наявності власноручного підпису, у зв'язку з тим, що розгляд анонімних позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг чинним законодавством не допускається.

В свою чергу інформація, що передається через електронну пошту виходячи з аналізу статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" не є письмовим зверненням, а є документом в якому інформація зафіксована у вигляді електронних даних, відповідно наведене не є тотожним.

Таким чином, позивачем не дотримано вимог КАС України щодо належного оформлення позовної заяви.

Вищевказані висновки узгоджуються з позицією Вищого адміністративного суду України, висловленою в "Роз'ясненні для громадян та учасників процесу щодо касаційних скарг, надісланих до Вінницького апеляційного адміністративного суду електронною поштою" від 22 травня 2014 року, пунктом 23 Постанови Пленуму ВАС України від 01.11.2013 року №15.

Крім того, як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач просить визнати протиправними дії заступника начальника відділу примусового виконання рішень ВДВС ГТУЮ у м. Києві Магди Світлани Григорівни, а також просить скасувати постанову про закінчення виконавчого провадження №51996109 від 07.11.2016 року.

Також судом встановлено інші недоліки позовної зяви.

Частиною 3 статті 106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ЗУ "Про державний бюджет України на 2016 рік" станом на 01.01.2016 розмір мінімальної заробітної плати складав 1378,00 грн.

Частиною другою статті 4 ЗУ "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно ст.6 ЗУ "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивачем при зверненні до адміністративного суду не було сплачено судовий збір, однак заявлено дві немайнові вимоги.

Поряд з цим, разом з позовною заявою позивачем було подано заяву про звільнення від сплати судового збору.

Надаючи правову оцінку заяві позивача про звільнення останнього від сплати судового збору, суд зауважує наступне.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір". Так, положеннями статті 8 зазначеного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене у позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23 січня 2015 року №2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір". У роз'ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

В підтвердження скрутного майнового становища позивачем надано довідку видану Пенсійним фондом України "Індивідуальні відомості про застраховану особу" від 01.11.2016 року, відповідно до якої він отримав у 2016 році 1783,35 грн., однак лише сама по собі така довідка не може об'єктивно свідчити про скрутний майновий стан позивача, оскільки її зміст не відображає можливих джерел його доходу (від підприємницької діяльності, інших виплат, тощо), що має бути підтверджено відповідними документальними доказами (довідками органів Державної фіскальної служби України, тощо.)

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача заступник начальника Відділу примусового виконання рішень ВДВС ГТУЮ у м. Києві Магди Світлани Григорівни про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії залишити без руху.

2. Надати позивачу п'ятиденний термін від моменту отримання ухвали для усунення недоліків шляхом належного оформлення позовної заяви відповідно до вимог ст.ст. 105, 106 КАС України та надання суду додаткових доказів про скрутний майновий стан або докази сплати судового збору.

3. Копію ухвали надіслати позивачу - для відома та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Чернюк Алла Юріївна