Справа № 810/3524/16
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2016-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

810/3524/16

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 листопада 2016 року № 810/3524/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Дочірнього підприємства "Агролайт" про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Дочірнього підприємства "Агролайт" про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єктів, а саме: Адміністративно-побутового корпусу (на плані П-2); Головного виробничого корпусу (на плані "П-1", "п-1"); складу (на плані "С"); котельні (на плані "Д"); прохідної (на плані "А") за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривій Ріг, Покровський район, вулиця Електрозаводська, 33 та гаража АТЦ за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, Покровський район, вулиця Електрозаводська, 33-а ДП Агролайт" (код ЄДРПОУ - 34010320), до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищевказаних об'єктів.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

Відповідно до частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пп. 1 п.3 ч. 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (зі змінами та доповненнями) за подання суб'єктом владних повноважень адміністративного позову немайнового характеру встановлюється ставка судового збору - 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Положеннями ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» №928-VIII від 25.12.2015 установлено у 2016 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 1378 гривень, з 1 травня - 1450 гривень, з 1 грудня - 1550 гривень.

Отже, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом, в якому заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 1378,00 грн., однак доказів про сплату судового збору до позову не було додано.

В той же час, суд зазначає, що позивач в мотивувальній частині позову виклав клопотання про відстрочення сплати судового збору на підставі того, що позивач є бюджетною неприбутковою організацією, яка звертається до суду за захистом життя та здоров'я людей.

Також позивач в обґрунтування вказаного клопотання зазначає, що він є бюджетною установою, яка утримується за рахунок коштів Державного бюджету України, а кошторисом на 2016 рік, який затверджений 19.02.2016, видатки по загальному фонду державного бюджету по КЕКВ 2800 "Інші поточні видатки" (сплата судового збору) не були передбачені.

Розглядаючи клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, що викладене в мотивувальній частині позову по суті, суд зазначає таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI.

Відповідно до статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 статті 8 Закону України “Про судовий збір” враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з незадовільним майновим станом сторони. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 10 Кодексу адміністративного судочинства України) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У клопотанні сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільний майновий стан, та надати суду відповідні докази.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору, що викладене в мотивувальній частині позову, позивач посилається на свій незадовільний майновий стан, а саме на те, що кошторисом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на 2016 рік, що затверджений 19.02.2016, видатки по загальному фонду державного бюджету по КЕКВ 2800 "Інші поточні видатки" (сплата судового збору) не були передбачені.

В підтвердження наведеної обставини позивачем долучено до позову копію кошторису Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на 2016 рік, проте з графи КЕКВ 2800 "Інші поточні видатки" вбачається, що загальний фонд по даному КЕКВ складає "0,00 грн.", а по спеціальному фонду наявні кошти у сумі "165500,00 грн.", однак жодних пояснень щодо призначення спеціального фонду до суду не було надано.

Також суд зазначає, що позивачем не долучено до позову помісячного плану асигнувань на 2016 рік.

Більш того суд зазначає, що надані до суду докази щодо відсутності у позивача коштів на сплату судового збору за подання даного позову до суду жодним чином не свідчать про те, що позивач матиме можливість сплатити такий судовий збір в майбутньому, у разі відстрочення сплати судового збору, а саме до ухвалення судового рішення по даній справі. Зокрема, позивачем не надано до суду жодних доказів на підтвердження того, що ним здійснені заходи для отримання додаткового фінансування на сплату судового збору за подання даного позову до суду.

Також позивач в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору зазначає, що він є органом державної влади та є неприбутковою організацією.

Проте, суд звертає увагу, що в даному випадку, вказана обставина не є підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки відсутність видатків на сплату судового збору не свідчить про незадовільний майновий стан позивача, або інші поважні причини його матеріального становища, що можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Так, Пленум Вищого адміністративного суду України Постанові від 23 січня 2015 року № 2 “Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI “Про судовий збір” зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Суд зазначає, що позивач не включений до числа осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, зокрема, до адміністративного суду, що прямо передбачено Законом “Про судовий збір” (в редакції, чинній на момент подання позову), а тому є платником судового збору на загальних підставах.

Крім того, суд вбачає за доцільне зазначити, що у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати та відстрочення/розстрочення сплати судового збору.

Відповідно до статті 10 Кодексу адміністративного судочинства України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

За таких обставин, суд вважає, що клопотання про відстрочення сплати судового збору, що викладене у мотивувальній частині позову, є необґрунтованим та в його задоволенні слід відмовити.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви слід надати до суду оригінал платіжного доручення (квитанції) про сплату судового збору у розмірі 1378,00 грн., який слід сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: Київський окружний адміністративний суд;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989;

Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській обл. м. Київ;

код банку отримувача (МФО):821018 ;

код класифікації доходів бюджету: 22030001.

У рядку «призначення платежу» платіжного документа платник судового збору повинен вказати слова «судовий збір за позовом», ПІБ чи назва установи, організації позивача, «Київський окружний адміністративний суд», код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається (код ЄДРПОУ Київського окружного адміністративного суду: 35919304).

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до частини 2 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Суд зазначає, що порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки виявлено на об'єктах позивача, зокрема, в адміністративно-побутовому корпусі (на плані П-2); головному виробничому корпусі (на плані "П-1", "п-1"); складі (на плані "С"); котельні (на плані "Д"); прохідній (на плані "А") за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривій Ріг, Покровський район, вулиця Електрозаводська, 33 та гаражі АТЦ за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, Покровський район, вулиця Електрозаводська, 33-а, проте до позовної заяви не надано жодних доказів, які підтверджують належність цих об'єктів саме відповідачу та які б засвідчували право власності або оренди вищевказаних об'єктів за відповідачем.

Крім того, як вказано в позовній заяві та акті перевірки розташування вказаних об'єктів на плані визначено відповідними літерами, проте до матеріалів позовної заяви не додано плану, на якому відмічено розташування об'єктів, які перевірялись.

Отже позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати докази на підтвердження належності відповідачу спірних об'єктів, на яких було проведено перевірку, документи, які б засвідчували право власності або оренди вищевказаних об'єктів за відповідачем, план, на якому відмічено розташування об'єктів, які перевірялись.

Відповідно до частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Суд зазначає, що позивачем до адміністративного позову не додано докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів, а тому позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати вказані докази до суду.

Частиною 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно до положень статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням 30-ти денного терміну, з моменту отримання копії даної ухвали, для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору, що викладене в мотивувальній частині позову - відмовити.

2. Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Дочірнього підприємства "Агролайт" про застосування заходів реагування - залишити без руху.

3. В 30-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки позовної заяви, а саме:

- надати до суду докази сплати судового збору за подання даного адміністративного позову (оригінал платіжного доручення);

- надати докази на підтвердження належності відповідачу спірних об'єктів, на яких було проведено перевірку, документи, які б засвідчували право власності або оренди вищевказаних об'єктів за відповідачем, план, на якому відмічено розташування об'єктів, які перевірялись;

- докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

4. Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи № 810/3524/16 та зазначенням прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

5. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кушнова А.О.