Справа № 804/3205/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2016-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

03 червня 2016 р. Справа №804/3205/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви Державної податкової інспекції у Амур-Нижньодніпровському районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

Державна податкова інспекція у Амур-Нижньодніпровському районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області звернулася до суду із адміністративним позовом до ОСОБА_1, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість в сумі 42558,40 грн.

Вивчивши матеріали позову, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 106 КАС України, а саме суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

При цьому суд зазначає, що з листа Вищого адміністративного суду України від 16.11.2011 р. № 2091/11/13-11 вбачається, що належним доказом надіслання субєктом владних повноважень відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення, складений працівником поштового звязку, разом з розрахунковим документом.

Проте, позивачем зазначені вимоги закону не виконані, до позовної заяви не надано доказів направлення позовної заяви з додатками відповідачу, а саме: опис вкладення, складений працівником поштового звязку відсутній.

Згідно з абзацом 27 п. 2 Правил надання послуг поштового звязку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового звязку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового звязку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Зміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з п. 61 Правил надання послуг поштового звязку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового звязку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Відсутність опису вкладення у рекомендованому листі чи реєстру відправлення рекомендованої кореспонденції із зазначенням найменувань документів, які надсилаються сторонам у справі, позбавляє суд можливості оцінити подані документи, як належні докази надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу.

В своїй заяві позивач просить про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування цього посилається на п.1 ст.8 Закону України Про судовий збір та ст.88 КАС України.

Суд звернувши увагу на підстави заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору Державної податкової інспекції у Амур-Нижньодніпровському районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області, дослідивши матеріали заяви, зазначає наступне.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані статтею 88 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 5 Закону України Про судовий збір визначений перелік осіб, звільнених від сплати судового збору.

З огляду на викладене, позивач не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору та повинен сплачувати судовий збір при зверненні із даним адміністративним позовом.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України Про судовий збір відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Як зазначено в Постанові пленуму Вищого адміністративного суду України від 05 лютого 2016 року з посиланням на Постанову пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23 січня 2015 року, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (вказана позиція підтримана Вищим адміністративним судом України в ухвалі від 25 вересня 2015 року).

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як субєкт владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність підстав у Державної податкової інспекції у Амур-Нижньодніпровському районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області для відстрочення сплати судового збору за звернення із даною заявою.

Суд звертає увагу, що з 01 вересня 2015 року набрав законної чинності Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору №484/VIII від 22.05.2015 року, згідно з яким внесено зміни до Закону України Про судовий збір, в тому числі щодо ставок судового збору.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України Про судовий збір, в редакції, чинній на момент звернення до суду.

З урахуванням внесених змін до Закону України Про судовий збір за подання субєктом владних повноважень адміністративного позову майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати, тобто не менше 1378 грн.

Таким чином, розмір судового збору за позовну заяву майнового характеру який позивач не сплатив складає 1378 грн.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст.106 КАС України, а тому згідно з ч.1 ст.108 КАС України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Державної податкової інспекції у Амур-Нижньодніпровському районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Державної податкової інспекції у Амур-Нижньодніпровському районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 24 червня 2016 р. для усунення недоліків, а саме: надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 1378 грн.; надати до суду опис вкладення у рекомендованому листі чи реєстр відправлення рекомендованої кореспонденції із зазначенням найменувань документів, які надсилаються сторонам у справі

Розяснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_2