Справа № 806/1978/16
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2016-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 листопада 2016 року Житомир Справа № 806/1978/16

Категорія 8.3.11

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Капинос О.В.

секретар судового засідання Степанов П.В.,

за участю: представника відповідача - Чернюк О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №50746-13 від 28.07.2016 р..

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до адміністративного суду з позовом до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №50746-13 від 28.07.2016 р..

В судове засідання позивач повторно не з'явився, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача в судове засідання з"явився, просив позовну заяву залишити без розгляду , у зв"язку з повторною неявкою позивача.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду, з огляду на таке.

Ухвалою суду від 13.10.2016 відкрито провадження у справі.

В судове засідання, призначене на 08.11.2016 представник позивача не з"явився, подав заяву про відкладення розгляду справи, у зв"язку з його участю у іншому судовому засіданні. Проте, жодних доказів, що б підтверджували поважність причини неявки, суду не надав.(а.с.32)

Отже, оскільки таке клопотання представника позивача не підтверджено жодним належними доказами, суд не визнає поважними причини такої неявки.

Судове засідання було відкладене на 21.11.2016.

В судове засідання 21.11.2016, ні позивач ні представник позивача не з"явилися, про причини неявки суд не повідомили. При цьому, позивач повідомлений про розгляд справи належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення судової повістки. (а.с.35)

Жодних клопотань про відкладення розгляду справи та заяв про розгляд справи без участі позивача чи його представника до суду не надходило.

Отже, матеріалами справи підтверджується, що в судові засідання, призначені на 08.11.2016 та 21.11.2016 позивач не прибув без поважних причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений вчасно та належним чином.

Згідно п. 4 ч.1 ст. 155 Кодексу адміністративного судочинства України, яка кореспондується із положеннями ч.3 ст. 128 цього Кодексу, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд враховує, що згідно зі ч.1,2 ст. 49 КАС України, особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Системний аналіз вказаних правових норм дає підстави для висновку, що обов"язком позивача є повідомлення суду про неможливості його явки в судове засідання та про причини такого неприбуття. Якщо позивач не повідомив про причини неприбуття або суд визнав їх неповажними, недоведеними, позовну заяву може бути залишено без розгляду, якщо від позивача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Частинами 1,2 ст.8 КАС визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. При цьому, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 липня 1984 р. у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Також, у рішеннях Європейського суду з прав людини неодноразово підкреслювалось, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом ("Кресс проти Франції", п. 72; "Ф.С.Б. проти Італії", рішення від 28.08.1991, п. 33; "Т. проти Італії", рішення від 12.10.1992, п. 26; "Кайя проти Австрії", п. 28 від 08.06.2006; "Надточий проти України", рішення від 15.05.2008, п. 26).

Конституційний Суд України у рішенні від 13.12.2011 по справі №17-рп/2011 визначив, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон ліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Позивачем про зміну його адреси, адреси його представника у відповідності до ч.1 ст.40 КАС України суд повідомлено не було.

Натомість, судом вжито всі залежні від нього заходи для повідомлення позивача та його представника про час та місце судового розгляду даної справи.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивач двічі не прибув у судове засідання без поважних причин, хоча вважається повідомленим про розгляд справи належним чином .

Згідно ч. 1 ст.122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В розумінні п. 11 ч.1 ст. 3 КАС України розумний строк - це найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

З огляду на викладене та з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_2 необхідно залишити без розгляду.

Керуючись статтями 155,160,165 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №50746-13 від 28.07.2016 р. залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у порядку встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції за правилами встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя О.В. Капинос

Повний текст ухвали виготовлено 24 листопада 2016 року