Справа № 804/4956/16
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2016-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 жовтня 2016 р. Справа № 804/4956/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Захарчук-Борисенко Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпропетровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -
Представник позивача надав в судове засідання клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити.
Представник відповідача надав в судове засідання клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, в поданих раніше письмових запереченнях зазначив, що враховуючи результати перевірки, виявлені невідповідності та неповнота наданих документів за переліком, сформованим відповідно до положень частини третьої статті 53 Митного Кодексу України (далі - МК України), не підтвердження заявленої митної вартості за результатами проведених розрахунків з урахуванням документів, що надані позивачем, керуючись вищезазначеними положеннями законодавства, у відповідача відсутні підстави для визнання заявленої декларантом митної вартості та скасування рішення про коригування митної вартості №110010000/2016/600021/1 від 10.02.2016.
Таким чином, відповідач вважає, що посадові особи Дніпропетровської митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого ПАТ «ДМК ім.Ф.Е. Дзержинського»товару та оформленні картки відмови діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством, а тому представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити.
Відповідно до частини 4 статті 128 КАС України у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.
Згідно з частиною 6 статті 128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Таким чином, частина 6 статті 128 КАС України, надає суду можливості проводити подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 09.02.2016 позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС для митного оформлення товару: «концентрат залізорудний агломераційний». Даний товар надійшов на адресу ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» на підставі зовнішньоекономічного контракту від 29.04.2015р. №15-0835-12, укладеного між ТОВ «Русская горно-металлургическая компания» та позивачем та заявлений до митного оформлення шляхом подання митної декларації №110010000/2016/020157. Митна вартість товару була заявлена позивачем шляхом подання декларації митної вартості форми ДМВ- 1 за ціною договору (основний метод) відповідно до статті 58 МК України, а саме 2 016,2RUза тону.
Відповідно статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 МК України.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.
Відповідно до статті 33 МК України, митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віданні, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах.
Так, за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками було виявлено ризик можливого заниження митної вартості товару, що спричинило необхідність здійснити перевірку правильності її визначення, звернувши увагу на вартість ідентичних або подібних товарів.
За поданою до митного оформлення МД № 110010000/2016/020157 від 09.02.2016 Автоматизованою системою аналізу ризиків визначено обов'язкові форми контролю: 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів» та визначено: по наступних товарах можливе заниження митної вартості товару (орієнтовний показник митної вартості, розрахований відповідно до ПКМУ від 16.09.2015 № 724 Товар №1-0 0,049037618дол.США/кг; здійснити перевірку правильності визначення вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 «Про затвердження Методологічних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявдення оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України»; ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МК України.
На виконання вимог, згенерованих АСАУР, у ПАТ «ДМКД» шляхом надіслання електронного повідомлення витребувано документи, які підтверджують митну вартість товарів, а саме декларантом ПАТ «ДМІСД» до митного органу надано:
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу від 29.04.2015 №-15-0835-12;
- додаткова угода від 01.09.2015 №2;
- додаток до зовнішньоекономічного договору від 01.12.2015 № 12;
- накладні ЦІМ/УМВС та залізничні накладні для внутрішнього сполучення 20 шт. згідно гр.44 МД;
- рахунки виробника від 15.01.2016 б/н, від 16.01.2016 б/н - 2 шт., від 17.01.2016 б/н, від 18.01.2016 б/н - 3 шт., від 19.01.2016 б/н - 3 шт.;
- відомості про відстань перевезення від 02.10.2015 б/н;
- сертифікати якості від 15.01.2016 №15, від 16.01.2016 №19, №20, від 17.01.2016 №22, від 18.01.2016 №25, №26, №27, від 19.01.2016 №28, №29, №30;
- копія митної декларації країни відправлення від 02.12.2015 №10101100/021215/0001574.
За наданими документами відповідно до п.4.1. ст. 54 Митного кодексу України здійснено контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
В результаті такого контролю встановлено наступне.
Товар імпортовано за контрактом від 29.04.2015 № 15-0835-12 та додатком до оцього контракту від 01.12.2015 № 12, що заявлений декларантом позивача як непрямий контракт, тобто укладений не з виробником оцінюваного товару, а з посередником.
Так, відповідно до Відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій», зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, декларується під кодом 4104.
Декларантом Позивача контракт від 29.04.2015 № 15-0835-12 в гр. 44 МД від 29.12.2015 № 110010000/2015/023223 задекларовано під кодом 4100.
Судом встановлено, що продавцем товару відповідно до контракту від 29.04.2015 № 15- 0835-12 є ТОВ «Русская горно-металлургическая компания», відправником товару, відповідно до гр. 2 МД № 110010000/2015/023223 є ВАТ «Стойленский ГОК». Договору із третіми особами, що пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, в пакеті документів приєднаних до ЕМД декларантом ПАТ «ДМКД» не надано.
При переміщенні товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України залізничним транспортом декларант зобов'язаний надати митному органу комерційні документи (за наявності їх у перевізника) на товари, що перевозяться (п.п.4. ґ) СТ.335 Кодексу).
За даними гр.23 «Документы приложенные отправителем» скан-копії залізничних накладних приєднаних до МД від 09.02.2016 № 110010000/2016/020157, надані товаро -супровідні документи, що надавалися відправником, в т.ч., рахунок-фактура, спец. рахунок від 01.12.2015 № 12 та декларація країни експорту від 02.12.2015 №10101100/021215/0001574. Спец, рахунок від 01.12.2015 № 12, відомості про який також зазначені у гр.44 декларації країни експорту, до митного оформлення декларантом не наданий.
Декларантом надано до митного оформлення рахунки контракто утримувача:
Зазначені розрахунки виставлені в рамках зовнішньоекономічного контракту від 29.04.2015 № 15-0835-12 на умовах поставки ВАР ст. Соловей/Тополі.
Також надано рахунки виробника від 15.01.2016 б/н, від 16.01.2016 б/н - 2шт. від 17.01.2016 б/н, від 18.01.2016 б/н - 3 шт., від 19.01.2016 б/н -3 шт., що виставлені покупцю «Русская горно-металлургическая компания» для відправки отримувачу ПАТ «ДМКД» в рамках контракту 15-04-29 (дата не зазначена), додатку від 01.12.2015 № 18. Рахунки виробника не містять умов поставки та не завірені печаткою підприємства, що видало зазначені рахунки ( ОАО «Стойленський ГОК» ).
Крім того, рахунки виробника містять інформацію стосовно вмісту Fe та посилання на відповідний сертифікат якості. Але ціна товару незалежно від вмісту Fe визначена рахунками виробника на рівні 1350 руб.РФ/т (за контрактом).
Рахунки контрактоутримувача та виробника ідентифікуються між собою вагою та, як зазначено вище, містять ціну товару визначену в залежності від вмісту Fe, що не відповідає ціні рахунку виробника. Таким чином, відповідні документи контрактоутримувача та виробника містять розбіжності щодо вартості товару, що постачається.
Пунктом 2 Положення про уніфікований порядок проставляння митними органами держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав на транспортних і комерційних документах печаток і штампів митних органів країн відправлення товарів, а також митних органів транзитних країн, яке було затверджене на 32-му засіданні Ради керівників митних служб держав - учасниць Співдружності рішенням № 5/32 від 13.09.2001 (набрало чинності 01.01.2002 та обов'язкове для виконання митними органами держав - учасниць Співдружності), що встановлює обов'язкове проставляння на транспортних комерційних документах печаток та штампів митних органів держав СНД при вивезенні товарів а також митних органів держав СНД у місцях перетину митних кордонів при переміщенні товарів автомобільним, залізничним, авіаційним, водним видами транспорту та при змішаному переміщенні.
В судовому засіданні було встановлено, що у порушення п.2 Положення зазначені вище надані декларантом до митного оформлення рахунки контрактоутримувача та виробника не містять жодних печаток та штампів прикордонних служб, станцій та митниць. Таким чином, наявна вірогідність, що до митного оформлення декларантом надано інші документи, ніж ті, що стали підставою для митного оформлення товару на експорт в країні відправлення (Росія). Зазначене дає підстави для сумніву у достовірності наданих документів та зазначених у них відомостей.
Уніфікований порядок призначений для ідентифікації товарів, що переміщуються шляхом попередження заміни перевізних документів.
Відповідно до п.6 Положення у випадках ввезення товарів з однієї держави СНД на митну територію іншої, відсутність на транспортних і/або комерційних документах відміток відповідних митних органів держав СНД є підставою для застосування додаткових форм митного контролю.
За умовами контракту від 29.04.2015 № 15-0835-12, додатку № 12 від 01.12.2015, умовами поставки визначено DAPст.Соловей/Тополі. Зазначені умови поставки передбачають несення продавцем витрат доставки товару до місця призначення на кордоні України.
Відповідно ч.10 ст.58 МКУ складовими митної вартості є, в тому числі, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов'язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, витрати на страхування цих товарів.
Оскільки позивачем до митного оформлення надано документи, які містять розбіжності стосовно умов поставки оцінюваного товару, та, відповідно, його вартості, необхідне подання відомостей щодо транспортної складової з метою проведення перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Згідно пункту 6 частини 2 статті 53 МК України обов'язковими документами, що підтверджують заявлену митну вартість, є документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;
банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури.
В даному випадку в порушення п.6 ч. 2 ст. 53 МК України документи, які містять відомості, що підтверджують транспортну складову у вартості оцінюваних товарів, позивачем не надано.
Суд не погоджується з твердженнями позивача ПАТ «ДМКД» щодо постачання товарів на умовах ОАР ст. Соловей/Тополі, згідно яких витрати на транспортування товару несе Продавець, то подання документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, не передбачено Митним кодексом України, з огляду на наступне.
Відповідно до частини 2 статті 53 МКУ, оскільки як вказувалося вище, документи, що містять відомості про вартість перевезення подаються у будь-якому разі, незалежно від умов поставки.
Крім того, позивач зазначає, що документом, який підтверджує транспортну складову митної вартості товару, є залізничні накладні. При цьому ПАТ «ДМКД» зауважує, що в цих накладних вказана вартість транспортування.
Натомість твердження позивача про оплату витрат на перевезення Продавцем товару спростовується відомостями, зазначеними в графі 23 залізничних накладна де вказано, що платником по Російській залізниці є Акціонерне товариство «Перша вантажна компанія».
При цьому жодних документів щодо взаємовідносин між Продавцем Акціонерним товариством «Перша вантажна компанія» до митного оформлена надано.
Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст.54 МК України, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.2, п.3 ст. 53 МК України, посадовою особою митниці зобов'язано декларанта протягом 10 календарних днів додатково надати (за наявності) наступні документи:
-договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яка визначається;
-рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою ,контрактом);
-рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язані виконанням умов договору (угоди, контракту);
-якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
-за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що| підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації;
-виписку з бухгалтерської документації;
-каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару.
-транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрат на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
-якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
-висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржовими організацій про вартість товару або сировини.
Так, листом від 10.02.2016 № 062Д/224, надісланим у складі електронного повідомлення, декларантом проінформовано митницю про неможливість надання додаткових документів, зазначених у вимогах митного органу, в термін визначений ч.3 ст. 53 МК України та повідомлено, що зазначені документи будуть надані в установлений законом термін відповідно п.8 ст.55 МК України.
Відповідно до п. 6.2 та 6.3 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю у разі якщо:
-заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів;
-невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару;
-неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МК України;
-відсутності у документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
У зв'язку із неможливістю застосування першого методу визначення митної вартості товарів посадовою особою Дніпропетровської митниці було послідовно перейдено до другорядних методів визначення митної вартості та проведено відповідну консультацію з декларантом.
Для проведення коригування митної вартості імпортованого товару у митного органу відсутня інформація щодо вартості ідентичних товарів (ст. 59 МК України), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.
Також відсутня інформація щодо вартості аналогічних (подібних) товарів (ст. 60 МКУ), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.
Суд критично ставиться до тверджень позивача про неможливість застосування методів 2-а та 2-6 через різні комерційні умови, оскільки в цих випадках постачання здійснювалось за прямим, договором із виробником, а за спірним митним оформленням договір на постачання був із посередником, з огляду на те, що вищевказана обставина не є суттєвим виходом за межі комерційного рівня, що унеможливив би застосування вказаних методів.
Так, відповідно до ч. 4 ст. 59 МК України, ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.
Відповідно до ч. 4 ст. 60 МК України, ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.
Таким чином, відповідність комерційних рівнів є обов'язковою обставиною, передбаченою чинним митним законодавством.
Разом із цим чинне законодавство не встановлює межі комерційних рівнів, а отже, твердження ПАТ «ДМКД» щодо суттєвості виходу за межі комерційних рівнів є безпідставним.
Відповідно до п.4 ст.59 МК України ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.
Відповідно до п.5 ст.59 МК України у разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавались в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.
Оскільки у митного органу були відсутні документально підтверджені відомості щодо торгівельної надбавки посередника декларанту ПАТ «ДМКД» було запропоновано надати такі відомості для можливості проведення розрахунку відповідно до комерційних умов зовнішньоекономічної угоди (посередницький контракт) згідно зазначеними вище положеннями МК України.
Відповідно до ст.62, ст. 63 МК України неможливо застосувати метод на основі віднімання та додавання вартості у зв'язку із відсутністю об'єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню. У разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів і зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України та сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів торгівлі (GАТТ).
Отже під час перевірки заявленої митної вартості товару та здійсненні митної оцінки виникла потреба у використанні різних джерел її обґрунтування та була необхідність застосування різних підходів до оцінки товарів.
Застосований митницею резервний метод визначення митної вартості (ст.64 МК України) базується на світовій практиці, згідно якої в рамках цього методу допускається розумна гнучкість в підходах до застосування попередніх методів визначення митної вартості.
При здійсненні контролю співставлення, тобто порівняння рівня заявленої митної вартості з інформацією, наявною у митного органу щодо вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів митне оформлення яких вже здійснено посадовою особою митниці встановлено:
У порівнянні з червнем-груднем 2015 базова ціна сировини з базовим вмістом Fe 66% на умовах DАР ст.Соловей/Тополі «концентрату залізорудного агломераційного» посередницьким контрактом від 29.04.2015 № 15-0835-12, що аналізується, суттєво знизилась (згідно із додатком від 01.12.2015 № 12 - 2011,15 руб.РФ/т). Документального обґрунтування зміни вартості декларантом не надано.
Згідно загальнодоступної інформації Дайджесту цін товарів на світових ринках видавництва ДП «Укрпромзовнішекспертиза» (№38,39 за 2015 рік), рівень цін залізорудного концентрату (Росія експорт в Європу, DАР - кордон України) у період 01.07.15 р. - 31.07.15 р. складає 50-60 $/т. без ПДВ, що значно вище, ніж заявлений декларантом рівень ціни залізорудного концентрату поставленого за посередницьким контрактом на умовах DAP ст.Соловей/Тополі. Наступні випуски (№40-48) не містять інформації про рівень цін залізорудного концентрату (Росія експорт в Європу, DАР - кордон України).
Судом встановлено, що у митного органу була наявна інформація, за якою ввезений ідентичний товар «концентрат залізорудний агломераційний» (за прямим контрактом, враховуючи якісні показники за вмістом Fе - в середньому від 66,1%-66,6%) на умовах СРТ Дніпродзержинськ МД № 110010000/2015/020288 від 13.03.2015 - середня вартість одиниці товару 2,8569 руб.РФ/кг, МД № 110010000/2015/020301 від 13.03.2015 - середня вартість одиниці товару 2,8534 руб.РФ/кг при базовій ціні сировини з базовим вмістом Fе 66% на рівні 2263,00 руб.РФ/т без ПДВ та вартості плати за перевезення, при цьому вартість перевезення - 580 руб.РФ/т. Таким чином, базова ціна сировини з базовим вмістом Fе 66% на умовах СРТ Дніпродзержинськ «концентрату залізорудного агломераційного» за прямим контрактом складає 2,843 руб.РФ/кг, а Позивачем за контрактом із посередником заявлено 2,202 руб.РФ за кг, а отже зазначена різниця у вартості товару за прямим контрактом та за контрактом із посередником є суттєвим виходом за межі комерційного рівня.
Разом із цим, товар «концентрат залізорудний агломераційний», оформлений позивачем за МД № 110010000/2015/020288 від 13.03.2015, ввезений на митну територію України на виконання умов прямого зовнішньоекономічного контракту від 20.12.2013 №13-2342-12, укладеного між ПАТ «ДМКД» та ВАТ «Стойленський ГОК», специфікація № 15 від 26.01.2015.
Саме в цій специфікації № 15 від 26.01.2015 визначена базова ціна товару з базовим вмістом Fе 66% на умовах СРТ Дніпродзержинськ на рівні 2843 руб.РФ/т, в тому числі 2263,00 руб.РФ/т - базова ціна сировини з базовим вмістом Ре 66%, 580 руб.РФ/т - вартість перевезення.
На підставі зазначеного базова ціна сировини з базовим вмістом Fе 66% «концентрату залізорудного агломераційного» за прямим контрактом без урахування плати за перевезення, тобто на умовах EXW, складає 2,263руб.РФ/кг.
У зв'язку з тим , що оцінюваний товар імпортується на умовах поставки DАР ст.Соловей/Тополі проводимо коригування вартості на суму плати за перевезення».
Відповідно до наданих декларантом перевізних документів (залізничних накладних) відстань від станції РЗД «Стойленская» до станції Соловей складає 190 км. За відомостями гр. 37-57 залізничних накладних, транспортна складова територією Росії становить 2448652 руб.РФ, розрахункова маса складає 12392000 кг .
Розрахункова маса зазначена у залізничних накладних суттєво відрізняється від заявленої маси оцінюваного товару за МД. Пояснень стосовно розбіжності у вазі декларантом не надано. Оскільки зазначена розбіжність не впливає на вартість перевезення одиниці товару, можна скористатися інформацією перевізних документів наданих декларантом для проведення розрахунку вартості перевезення: 2448652/12392000=0,1976 руб.РФ/кг.
Отже, базова ціна сировини з базовим вмістом Fе 66% на умовах DАР ст.Соловей/Тополі «концентрату залізорудного агломераційного» за прямим контрактом з урахуванням коригування транспортних витрат складатиме: 2,263+0,1976=2,4606 руб.РФ/кг.
Оскільки у митного органу були відсутні документально підтверджені відомості щодо торгівельної надбавки посередника декларанту ПАТ «ДМКД» було запропоновано надати такі відомості для можливості проведення розрахунку відповідно докомерційних умов зовнішньоекономічної угоди (посередницький контракт) згідно із зазначеними вище положеннями МК України.
Так, листом від 10.02.2016 № 062Д/225 надісланим у складі електронного повідомлення декларантом проінформовано митницю про відсутність відомостей щодо торгівельної надбавки та повідомлено, що зазначені документи будуть надані в установлений законом термін відповідно п.8ст.55 МК України.
Враховуючи відмінності щодо комерційних умов зовнішньоекономічні операції та вмісту Fе у складі порівняних товарів, відповідно до ч.5 ст.59, 60 МК України використання наявної у митного органу інформації можливе за умови коригував зазначеної ціни з урахуванням розбіжностей незалежно від того, чи веде це збільшення або зменшення вартості.
Відповідно до наданих декларантом рахунку виробника вартість оцінюване товару незалежно від вмісту Fе складає 1350 руб.РФ/т. Оскільки рахунок виробні не містить відомостей стосовно умов поставки, вартість у зазначених рахунках рахується на умовах
Згідно з визначеною вартістю перевезення окремо по території Росії та України можливо розрахувати вартість виробника на умовах DАР ст.Соловей/Тополі 1350+157,43 =1507,43 руб.РФ/т.
Маючи базову вартість продавця за зовнішньоекономічним контрактом на умовах DАР ст.Соловей/Тополі на рівні 2011,15 руб.РФ/т (згідно додатку № 12 від 01.12.2015), можна розрахувати торгівельну надбавку посередника: 2011,15 - 1507, 43руб.РФ/т. = 503,72 руб.РФ/т.
З викладеного виходить, що 2420,43 руб.РФ/т - базова ціна сировини при базовому вмісті Fе 66% з урахуванням вартості перевезення, скоригована згідно умов поставки DAPст.Соловей/Тополі (МД від 13.03.2015 № 110010000/2015/020288, 110010000/2015/020301), 503,72 руб.РФ/т - розрахована митним органом торгівельна надбавка, 24,75руб.РФ/т - надбавка або знижка до базової ціни за 1% Fе долі в пропорції.
Згідно із вимогами ч.5 ст.59 МК України можна провести коригування вартості оцінюваного товару в залежності від комерційних умов зовнішньоекономічної операції (непрямий контракт) та фактичних якісних показників оцінюваної партії товару за наданими декларантом сертифікатами якості:
- для концентрату залізорудного з вмістом Fе 66,1%, вага - 4440,05 т розрахована вартість складатиме (2420,43+0,1х24,75+503,72)х4440,05= 12994361,33 руб.РФ;
-для концентрату залізорудного з вмістом Fе 66,2%, вага - 4433,15 т розраховані вартість складатиме (2420,43+0,2х х24,75+503,72)х4433,15=12985139,67 руб.РФ:
Таким чином, коригування митної вартості проведено за рішенням від 10.02.2016 року №110010000/2016/600021/1, розраховане відповідно до положень п.5 ст.59 МКУ середня митна вартість імпортованого товару складатиме 2,9291 руб.РФ/кг.
Таким чином, Рішення про коригування митної вартості товарів прийнято митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Суд критично ставиться до тверджень позивача, щодо неспроможності здійсненого митницею математичного обрахунку митної вартості, з огляну на наступне.
Твердження ПАТ «ДМКД» про те, що митницею за основу взята вартість товару на внутрішньому ринку виробника є помилковими та такими, що не підтверджуються доказами, наявними в матеріалах справи.
Так, Позивачем до документів митного оформлення надані рахунки виробника товару, відповідно до яких вартість товару визначена на рівні 1350 руб.РФ.
Зазначені рахунки містять наступну інформацію:
Відправник: ВАТ «Стойленський ГОК».
Покупець: ТОВ «Русскаягорно-металлургическаякомпания».
Отримувач:ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат ім. Дзержинського».
Пункт відправлення: Росія, СМОК.
Пункт призначення: Україна
Крім того, на підставі загальнодоступної інформації, компанія ООО „РГМК" належить до вертикально-інтегрованої корпорації «Індустріальна спілка Донбасу» та є ексклюзивним торговим представником ПАТ «ДМКД» на території Російської Федерації та країн СНД.
Таким чином, за наявною інформацією ПАТ «ДМКД» та ООО «РГМК» контролюються корпорацією «Індустріальна спілка Донбасу». Отже, фактично рахунок виставлений ООО «РГМК» неможливо сприймати як внутрішній, оскільки документ виставлений компанії, яка є ексклюзивним торговим представником ПАТ «ДМКД» на території Російської Федерації та країн СНД та входить до української корпорації «Індустріальна спілка Донбасу». Відповідно до зазначеного, імпорт товару можливий лише у спосіб, визначений керуючою компанією (корпорація «Індустріальна спілка Донбасу») через посередника (ООО «РГМК»), який є підконтрольним керуючій компанії та через неї пов'язаний із кінцевим отримувачем товару.
Тож митницею за основу бралась вартість виробника товару, сформована для продажу товару на території України, тобто за зовнішньоекономічною операцією, а не ціна товарів на внутрішньому ринку країни експортера, як зазначає Позивач.
Крім того, в судовому засіданні було встановлено, що шляхом надсилання електронного повідомлення та під час усних консультацій митницею вимагались відомості стосовно торгівельної надбавки у декларанта ПАТ «ДМКД». Проте, незважаючи на об'єктивність зазначених вимог (наявність посередницького контракту - № 15-04-29 (дата не зазначена), додатку від 01.12.2015 № 18, про що свідчать відомості наданих рахунків виробника)декларантом така інформація для митного органу не надана із посиланнями на неможливість її надання.
Отже, посадовою особою, яка приймала оскаржуване рішення про коригування митної вартості здійснено обґрунтований розрахунок за яким митну вартість скориговано.
Відповідно до ст.264 МК України, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
В силу частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За викладених вище обставин та відповідних доказів, суд вважає, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, а тому у задоволенні позову ПАТ «ДМК ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці ДФС про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів слід відмовити за викладених підстав.
Відповідно до статті 94 КАС України судові витрати у справі покладаються на сторону, проти якої ухвалена постанова.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 11, 69, 71, 94, 122, 128, 158 - 163, 167 КАС України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства «Дніпропетровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.254 КАС України та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку та строки, передбачені ст.186 КАС України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко