Справа № 234/9665/16-а
Суддя: Жаботинська Світлана Володимирівна
Дата ухвалення: 2016-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий у 1 інстанції - Фоміна Ю.В.
Суддя-доповідач - Жаботинська С.В.
ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2016 року справа №234/9665/16-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд у складі колегії: судді-доповідача Жаботинської С.В., суддів Васильєвої І.А., Казначеєва Е.Г., секретар судового засідання Борисов А.А., за участю позивача ОСОБА_2, представника відповідача 1 Кузіної Ю.В., представника відповідача 2 Давискиби А.М., третіх осіб - ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Краматорського міського суду Донецької області від 04 жовтня 2016 року у справі № 234/9665/16-а за позовом ОСОБА_2 до Краматорської міської рад (відповідач 1), Міського голови м. Краматорська Панкова Андрія Вікторовича (відповідач 2), треті особи - ОСОБА_5, ОСОБА_8, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання нечинним розпорядження Краматорського міського голови від 19.02.2016 року № 34 р «Про перейменування вулиць, провулків у м. Краматорську» в частині перейменування вулиць та зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви та заяви про збільшення розміру позовних вимог, просив: розпорядження Краматорського міського голови від 19.02.2016 року № 34р «Про перейменування вулиць, провулків у м. Краматорську» визнати нечинним в частині перейменування вулиць: Благодатна, Миколи Білоброва, Конрада Гампера, Легендарна, Валентина Шеймана, Миколи Древетняка, Світанкова, Шекспіра, Патріотична, Архипа Куїнджи, Сервантеса, Майї Булгакової та зобов'язати Краматорську міську раду і міського голову А.А. Панкова провести перейменування вищезазначених вулиць у м. Краматорську у відповідності із чинним законодавством ( а.с. 96, 184).

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 9 квітня 2015 року Верховна Рада України ухвалила Закон України № 317-VIII «Про засудження комуністичного та націонал-соціалистичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», яким, органи місцевого самоврядування, крім іншого, зобов'язували перейменувати у своїх населених пунктах вулиці, провулки, бульвари, проспекти та інше, у яких використані імена або псевдоніми осіб, які обіймали керівні посади в Комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР. На виконання цього закону міський голова 24.07.2015 року видав Розпорядження № 49р про затвердження складу робочої групи з організації виконання Закону України від 9 квітня 2015 року. У додатку значаться імена 26 членів новоствореної робочої групи, 15 із яких внесені в список з поміткою «за згодою».

Разом з тим, позивач зазначає, що відносини, що виникають у зв'язку з перейменуванням, регулюються Законом України від 24 травня 2012 року № 4865-VI «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат і дат історичних подій». За ч. 5 ст. 3 цього Закону перейменування вулиць, провулків здійснюється лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу. Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про перейменування вулиць, провулків встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Позивач вказує на те, що Краматорська міська рада порушила ст. 19 Конституції України, оскільки не застосувала при розгляді питань про перейменування вулиць, провулків, двох основоположних нормативних актів, які підлягають застосуванню, а саме ч. 4, 5 Порядку.

Зокрема, позивач не згоден з наступними назвами: Благодатна, Миколи Білоброва, Конрада Гампера, Легендарна, Валентина Шеймана, Миколи Древетняка, Світанкова, Шекспіра, Патріотична, Архипа Куїнджи, Сервантеса, Майї Булгакової.

Також, зазначає, що назви вулиць, які підлягають перемейнуванню, вперше були надруковані в місцевій пресі лише 2 березня 2016 року.

За таких обставин, просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Постановою Краматорського міського суду Донецької області від 04 жовтня 2016 року у справі № 234/9665/16-а у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

При цьому, суд першої інстанції виходив з того, що Краматорський міський голова А.В. Панков, приймаючи 19.02.2016 року рішення № 34р «Про перейменування вулиць, провулків у м. Краматорську», діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, оскільки громадське обговорення питання про перейменування вулиць та провулків відбулося.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує на те, що видаючи Розпорядження від 24.07.2015 року № 49р міський голова не взяв до уваги того факту, що законодавство України, яке регулює питання присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, ґрунтується на Конституції України і складається із Закону України від 24 травня 2012 року № 4865 та Постанови Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989.

Вказує на те, що суд першої інстанції безпідставно ототожнює такі поняття як «робоча група» і «громадське обговорення», підмініючи перше поняття другим; не взято до уваги витяги із публікацій в газетах і відповідей посадових осіб, що слугує доказами відсутності громадського обговорення пропозицій громадян по перейменуванню; не досліджено письмового звернення апелянта від 11 березня 2016 року до голови Донецької облдержадміністрації, голови Донецької військово-цивільної адміністрації П.І, Жебрівського у зв'язку з принциповою незгодою позивача з цілою низкою невдало перейменованих робочою групою вулиць. Зазначені перейменування вулиць іменами фізичних осіб не відповідають ст. 3 Закону України від 24 травня 2012 року.

Також вказує на те, що копія інформаційного повідомлення від 28.07.2015 року в переліку поданих до суду представником відповідача документів також не значиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Дослідивши письмові матеріали справи, доводи апеляційної скарги та заперечення на неї, пояснення сторін та третіх осіб, колегія суддів встановила наступне.

09 квітня 2015 року прийнято Закон України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - Закон України № 317-VII), який засуджує комуністичний та націонал-соціалістичний (нацистський) тоталітарні режими в Україні, визначає правові основи заборони пропаганди їх символіки та встановлює порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму.

Зазначений Закон набув чинності 21 травня 2015 року.

Згідно п. 6 ст. 7 Закону України № 317-VII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку здійснити демонтаж пам'ятників, пам'ятних знаків, присвячених особам, причетним до організації та здійснення Голодомору 1932-1933 років в Україні, політичних репресій, особам, які обіймали керівні посади у комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік (крім осіб, діяльність яких була значною мірою пов'язана з розвитком української науки та культури), працівникам радянських органів державної безпеки, подіям, пов'язаним з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, а також в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости, інші об'єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об'єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.

Відповідно до абз. 2 п. 6 ст. 7 Закону України № 317-VII у разі якщо протягом зазначеного в абзаці першому цього пункту строку сільською, селищною, міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке рішення у формі розпорядження приймається відповідним сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.

Закон України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» від 24.05.2012 року № 4865-VI регулює відносини, що виникають у зв'язку з присвоєнням юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єктам права власності, які належать фізичним особам (далі-обєктам права власності), імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій).

Згідно п. 4 ст. 1 зазначеного Закону питання, пов'язані з приведенням раніше присвоєних об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки".

Відповідно до п. 1-5 ст. 3 цього Закону імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам'яті про осіб, які:

1) внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України;

2) здійснили героїчний вчинок, звершення в ім'я Батьківщини;

3) зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя.

Юридичним особам та об'єктам права власності ім'я фізичної особи присвоюється лише після її смерті. Рішення про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб не є підставою виникнення прав інтелектуальної власності у третіх осіб.

Юридичним особам та об'єктам права власності, як правило, присвоюється ім'я тієї фізичної особи, діяльність якої була пов'язана з юридичною особою чи об'єктом права власності, якій (якому) це ім'я присвоюється.

Ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються з метою:

1) популяризації видатних фактів історії України, що відображають звершення та надбання в ім'я України;

2) формування історичної свідомості Українського народу;

3) сприяння розвитку науки, літератури, архітектури, мистецтва та інших сфер суспільного життя.

Імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об'єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу.

Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 5 цього Закону питання про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій порушується суб'єктами, зазначеними у статті 7 цього Закону, шляхом підготовки ними подання про присвоєння імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій.

Пропозиції щодо присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій можуть також вноситися на розгляд суб'єктів, зазначених у статті 7 цього Закону, іншими державними органами, трудовими колективами, об'єднаннями громадян та окремими громадянами.

Згідно ст. 8 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об'єктам права власності присвоюють, зокрема, сільські, селищні, міські ради - юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об'єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.

Суб'єкт, який присвоює юридичним особам та об'єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, попередньо розглядає подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документи, передбачені частиною другою статті 6 цього Закону ( ст. 9 зазначеного Закону).

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» за результатами розгляду подання про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документів, передбачених статтею 6 цього Закону, суб'єкт, який присвоює юридичній особі або об'єкту права власності ім'я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, протягом 15 робочих днів після внесення такого подання або поновлення його розгляду приймає рішення про присвоєння юридичній особі або об'єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та видає відповідний акт.

Згідно статті 11 цього Закону зміна, відмова від присвоєного юридичній особі та/або об'єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або збереження за правонаступником присвоєного імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі припинення юридичної особи, якій присвоєно ім'я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, а також передання всього її майна, прав та обов'язків іншим юридичним особам здійснюється в такому самому порядку, як і присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події.

У поданні про зміну, відмову від присвоєних імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або їх збереження обов'язково зазначається обґрунтування.

Зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об'єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення.

Механізм проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду узагальнених пропозицій (зауважень) під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій) визначені Порядком проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій.

Дія цього Порядку поширюється на суб'єктів, що готують подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, визначених статтею 7 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" (далі - організатори громадського обговорення).

Пунктом 2 зазначеного Порядку передбачено, що громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.

Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об'єднання, що не є юридичними особами.

Організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Громадське обговорення передбачає:

1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про: найменування організатора громадського обговорення; найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім'я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; ім'я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції; суб'єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників; поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень); місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення; прізвище та ім'я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення; строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;

2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);

3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення ( п. 3-4 Порядку).

Пункт 5 Порядку передбачає, що Рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення органами державної влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб'єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.

Згідно п. 6-9 Порядку, пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення.

У ході проведення конференцій, форумів, громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей з громадськістю у рамках громадського обговорення ведеться протокол, у якому фіксуються всі пропозиції (зауваження).

Пропозиції (зауваження), отримані в ході проведення громадського обговорення, оприлюднюються у спосіб, за допомогою якого було оприлюднене інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення.

З матеріалів справи вбачається, що згідно Розпорядження Краматорської міської ради від 24.07.2015 року № 49р «Про затвердження складу робочої групи з організації виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» у м. Краматорську з метою організації у м. Краматорську роботи відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», керуючись ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» затверджено склад робочої групи з організації виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» у м. Краматорську згідно з додатком та оприлюднено на офіційному сайті Краматорської міської ради. Крім того, зазначена інформація розміщена в газеті «Новини Краматорська» № 29 від 29.07.2015 року ( а.с. 5, 8, 42).

Загальний список топонімів-обєктів (вулиці, проспекти, провулки, бульвари, сквери, площі та селища) Краматорська, що підлягають перейменуванню були розміщені у газеті «КП» № № 31, 32 5 та 12 серпня 2015 року ( а.с. 44-47, 56).

28.07.2016 року на офіційному сайті Краматорської міської ради розміщено повідомлення, з якого вбачається, що Краматорська міська рада оголошує про початок збору пропозицій щодо нових назв вулиць, провулків, площ м. Краматорська. Робочим органом зі збору, систематизації та узагальненню всіх пропозицій громадськості є Робоча група з організації виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки». Пропозиції щодо нових назв вулиць можна відправляти на адресу Відділу культури і туризму Краматорської міської ради до 01 вересня 2015 року. Крім того, відповідач закликає громадські організації, мешканців та ЗМІ брати активну участь у підготовці пропозицій, їх обговорюванні та діяльності Робочої групи ( а.с. 136-137).

До справи надані Протоколи засідання робочої групи з організації виконання Закону України «Про засудження засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» у м. Краматорську ( а.с. 140-181).

27.08.2015 року на офіційному сайті Краматорської міської ради розміщено Проект рішення (міська рада) від 27.08.2015 року «Про перейменування проспектів, вулиць, провулків, площ, скверів, географічних об'єктів у м. Краматорську» та у повідомленні від 18.08.2015 року вказується, що кожен громадянин може прийняти участь у перейменуванні вулиць міста, направивши лист зі своєю пропозицією до відділу по роботі зі зверненнями громадян або до редакції газети «Краматорська правда» ( а.с. 48, 52).

16.09.2015 року на офіційному сайті Краматорської міської ради у розділі «Новини» розміщено повідомлення, з якого вбачається, що пропонуються назви для 51-ої вулиці міста, що підлягають перейменування та за які на засіданні 11 вересня 2015 року проголосували члени робочої групи з організації виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» ( а.с. 49-51).

Зі статті в газеті «ПК» № 7 від 17.02.2016 року вбачається, що 16.02.2016 року відбудеться остаточне засідання міської комісії з перейменування вулиць м. Краматорська ( а.с. 9).

Розпорядженням міського голови А.В.Панкова від 19.02.2016 року № 34 р перейменовано у м. Краматорську вулиці, провулки без зміни поштових номерів житлових будинків, установ та споруд згідно з переліком, який надається ( а.с. 98-101).

В апеляційній скарзі апелянт вказує на те, що видаючи Розпорядження від 24.07.2015 року № 49р «Про затвердження складу робочої групи з організації виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки у м. Краматорську» міський голова не взяв до уваги того факту, що законодавство України, яке регулює питання присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, ґрунтується на Конституції України і складається із Закону України від 24 травня 2012 року № 4865 та Постанови Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989. Однак, ні міська рада, ні міський голова з цього приводу ніяких організаційно-розпорядчих документів не видавали.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що Прикінцевими положеннями Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» було внесено зміни у ст. 1 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», а саме доповнено п. 4: питання, пов'язані з приведенням раніше присвоєних об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки".

Таким чином, під час проведення перейменування вулиць, провулків і т.п. встановлено застосування інших норм та процедур, наявність яких передбачена не лише Законом України 4865-VI.

Крім того, абз. 1 ч. 6 ст. 7 Закону України № 317-VII, у разі якщо протягом зазначеного в абзаці першому цього пункту строку (у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом ) сільською, селищною, міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке рішення у формі розпорядження приймається відповідним сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.

Згідно до ст. 7 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» суб'єктом подання під час перейменування вулиць є міський голова.

Тобто, з зазначеної норми вбачається, що після закінчення шестимісячного строку для прийняття рішення міською радою, перед прийняттям розпорядження міським головою не передбачено проведення громадських обговорень. Також, процедуру громадського обговорення, яка зазначена Постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989 не можливо застосувати до процесу підготовки розпоряджень міського голови.

Щодо посилань апелянта на відсутність громадського обговорення, колегія суддів зазначає наступне.

Як зазначалось вище, в оголошенні, розміщеному на офіційному сайті Краматорської міської ради від 28.07.2015 року, повідомляється про початок громадського обговорення та врахування пропозицій громадськості, повідомлено адреси та телефони за допомогою яких громадськість може подавати свої пропозиції, відповідальну особу та строк прийому пропозицій, пропонувались нові назви вулиць.

З протоколів засідання Робочої групи вбачається, що вона регулярно збиралась в період з 28 липня 2015 року по 25 вересня 2015 року. Пропозиції Робочої групи викладені у вигляді Проектів рішень Краматорської міської ради ( а.с. 48-52).

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що Краматорською міською радою організовано громадське обговорення щодо перейменування вулиць, провулків, проспектів тощо.

Також, колегія суддів вказує на те, що строк проведення громадського обговорення не було порушено, оскільки Розпорядження міського голови № 34 р прийнято 19.02.2016 року.

Узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення відбулося на офіційному сайті Краматорської міської ради та у місцевих газетах.

Тобто, з урахуванням вищенаведеного вбачається, що під час ухвалення рішення про перейменування вулиць, пропозиції громадськості було враховано у повному обсязі.

Колегія суддів звертає увагу на те, що спеціальна процедура, передбачена Законом № 317-VIII не гарантує обов'язкового врахування всіх пропозицій від всіх громадян.

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що в переліку поданих до суду представником відповідача документів копія інформаційного повідомлення від 28.07.2015 року не значиться, а тому документ у справі появився незаконним способом, спростовується матеріалами справи, а саме долученням зазначеного документу за клопотанням третьої особи ОСОБА_8 ( а.с. 134-137).

Щодо доводів апелянта стосовно того, що надані позивачем в суді першої інстанції витяги із публікацій в газетах і відповідей посадових осіб слугують доказами відсутності громадського обговорення пропозицій громадян по перейменуванню, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивач 11 березня 2016 року звертався до Голови Донецької обласної облдержадміністрації Жебрівському П.І., в якому пропонував свої назви для перейменованих вулиць. Також, надав колективне звернення мешканців вул. Горького від 24 лютого 2016 року.

23 лютого 2016 року позивач звертався до Краматорської міської ради та Панкова А.В. з пропозицією щодо відхилення перейменування вул. Горького на вул. К. Гампера та зазначив що природною та виправданою назвою для неї буде вул. Стадіонна.

Колегія суддів зазначає, що початок обговорення перейменування вулиць у м. Краматорську розпочався 28.07.2016 року. 16.09.2015 року на офіційному сайті Краматорської міської ради у розділі «Новини» було розміщено повідомлення, з якого вбачається, що пропонуються назви для 51-ої вулиці міста, що підлягають перейменування.

Апелянт сам вказує, що був обізнаний про те, що 16.02.2016 року відбулось остаточне засідання міської комісії з перейменування вулиць м. Краматорська.

Позивач мав можливість надати в усній формі на засіданнях робочої групи, або в письмовій формі на адресу, зазначену в оголошеннях, пропозиції щодо перейменування вулиць. Однак, в строки, встановлені Порядком, останній не звернувся до Робочої групи з пропозиціями.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що в якості доказу невірної процедури обговорення позивач наводить той факт, що його пропозиції по перейменуванню вулиць були відхилені. Разом з тим, цей факт неможливо вважати доказом відсутності обговорення або порушення його процедури.

Щодо доводів стосовно визнання неприйнятними 12 перейменованих робочою групою вулиць, провулків м. Краматорська на відповідність Закону України від 24 травня 2012 року № 4865, колегія суддів зазначає наступне.

Питання підбору осіб та пам'ятних дат, на честь яких можуть називатися об'єкти топоніміки регулюється ст. 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» відповідно до якої, зокрема, імена фізичних осіб присвоюються з метою увінчення пам'яті про осіб, які зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя. Юридичним особам та об'єктам права власності ім'я фізичної особи присвоюється лише після її смерті.

Відповідно до ст. 24 Конституції України не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Згідно ст. 2 Загальної декларації прав людини, яка прийнята і проголошена резолюцією 217 А (III) Генеральної Асамблеї ООН від 10 грудня 1984 року і є невід'ємною частиною Українського законодавства, кожна людина повинна мати всі права і всі свободи, проголошені цією Декларацією, незалежно від раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного чи соціального походження, майнового, станового або іншого становища. Крім того, не повинно проводитися ніякого розрізнення на основі політичного, правового або міжнародного статусу країни або території, до якої людина належить, незалежно від того, чи є ця територія незалежною, підопічною, несамоврядованою або як-небудь інакше обмеженою у своєму суверенітеті.

Колегія суддів звертає увагу, що вулиці Легендарна, Світанкова, Патріотична та Благодатна не містять імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв та дат історичних подій, а тому на них взагалі не розповсюджується ст. 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій».

Таким чином, не згода апелянта з назвами перелічених у позові вулиць, не суперечить вищевказаному законодавству.

Крім того, як вже зазначалось раніше, апелянт мав можливість надати свої пропозиції щодо перейменування вулиць, провулків і т.п. до Робочої групи в установлені строки, але не скористався своїм правом.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, колегія суддів вважає, що розпорядження Краматорського міського голови від 19.02.2016 року № 34р «Про перейменування вулиць, провулків у м. Краматорську» в частині перейменування вулиць: Благодатна, Миколи Білоброва, Конрада Гампера, Легендарна, Валентина Шеймана, Миколи Древетняка, Світанкова, Шекспіра, Патріотична, Архипа Куїнджи, Сервантеса, Майї Булгакової є законним та цілком обґрунтованим.

З урахуванням зазначених висновків позовні вимоги щодо зобов'язання Краматорську міську раду і міського голову А.А. Панкова провести перейменування вищезазначених вулиць у м. Краматорську у відповідності із чинним законодавством не підлягає задоволенню.

Згідно п. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та постанова прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови суду не вбачається.

З огляду на вищезазначене та керуючись ст. ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206, 211, 212, 254 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Постанову Краматорського міського суду Донецької області від 04 жовтня 2016 року у справі № 234/9665/16-а - залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складення в повному обсязі.

Ухвала у повному обсязі виготовлена 21 листопада 2016 року.

Головуючий суддя С.В.Жаботинська

Судді І.А.Васильєва

Е.Г.Казначеєв