Справа № 308/11610/16-а
Суддя: Бенца К. К.
Дата ухвалення: 2016-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К. розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом Ужгородського обєднаного управління Пенсійного фонду України Закарпатської області до управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про скасування постанови від 15.06.2016р. про накладення штрафу в розмірі 680,00 грн., та скасування постанови від 30.06.2016 р. про накладення штрафу в розмірі 1360,00 грн. ,-

встановив:

Ужгородське обєднане ПФУ Закарпатської області звернулося до Ужгородського міськрайонного суду з адміністративним позовом до управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про скасування постанови від 15.06.2016р. про накладення штрафу в розмірі 680,00 грн., та скасування постанови від 30.06.2016 р. про накладення штрафу в розмірі 1360,00 грн.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних осіб із субєктами владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності. Згідно ч.1 ст.104, ч.1 ст.105 КАС України до адміністративного суду має право звернутися з адміністративним позовом особа, яка вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу (пункт 3 частини 1 ст. 107 КАС України).

Нормами статті 106 КАС України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст.106 КАС України у позовній заяві зазначаються ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; імя (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу звязку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, перелік документів, що додаються. На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Відповідно до норм ч.3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ст.1 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі - Закон), з наступними змінами, судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.4 «Про судовий збір» від 08.07.2011 року (в редакції Закону № 484-VIII від 22.05.2015 року, що набрав чинності з 01.09.2015 року) розмір ставки за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру субєктом владних повноважень, юридичною особою становить 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається із змісту позовної заяви в такій об'єднано декілька самостійних вимог немайнового характеру , а саме: Скасувати постанову (ВП 5038837) старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області від 15.06.2016 року про накладення на Ужгородське обєднане управління ПФУ Закарпатської області в розмірі 680,00 грн.; Скасувати постанову (ВП 5038837) старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області від 30.06.2016 року про накладення на Ужгородське обєднане управління ПФУ Закарпатської області в розмірі 1360,00 грн.

Отже, сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою , однак, з матеріалів справи вбачається, що позивачем не додано до позову документ про сплату судового збору в сумі 2756.00 грн.

Судовий збір підлягає для перерахування за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів УК у м. Ужгороді / м. Ужгород; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) 812016; рахунок отримувача 0002; код класифікації доходів бюджету 22030001; призначення платежу *; 101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

Згідно прохальної частини позову позивач просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на те, що відповідно до кошторису на 2016 рік, затвердженого начальником головного управлінням ПФУ в Закарпатській області 01 червня 2016 року, в управлінні відсутні кошти необхідні для сплати судового збору по даній справі.

За змістом частини 1 ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналогічні положення містить ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до наведеної норми, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від сплати судового збору є правом, а не імперативним обов'язком суду. Такий висновок випливає безпосередньо із змісту наведеної норми, яка, крім того, не містить чіткого переліку обставин майнового стану, який тягне за собою в якості наслідків відстрочення, розстрочення сплати судового збору, або звільнення від їх оплати.

Тому, оцінка майнового стану сторони здійснюється судом на підставі оцінки доказів.

Обґрунтування обставин майнового стану сторони, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У звязку із цим обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України, відсутність у них коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення чи відстрочення такої сплати.

У відповідності до приписів ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків позовної заяви з подачею до суду позовної заяви з дотриманням вимог ст. 106 КАС України , на підтвердження оплати судового збору надати оригінал квитанції про оплату.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулась із позовною заявою.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно подати документ про сплату судового збору.

Після усунення недоліків заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи та зазначенням прізвища судді, яким постановлена ухвала про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.104-106, 108 КАС України, суддя, -

ухвалив:

Адміністративний позов Ужгородського обєднаного управління Пенсійного фонду України Закарпатської області до управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про скасування постанови від 15.06.2016р. про накладення штрафу в розмірі 680,00 грн., та скасування постанови від 30.06.2016 р. про накладення штрафу в розмірі 1360,00 грн - залишити без руху.

Позивачеві надати строк для усунення недоліків до 28 листопада 2016 року та роз'яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського адміністративного апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали з одночасним поданням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1