Справа № 826/11394/16
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2016-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2016 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Троян Н.М.,

суддів - Бужак Н.П., Мєзєнцева Є.І.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві, апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Київського міського голови Кличко Віталія Володимировича, треті особи: Кабінет Міністрів України, ОСОБА_4 про визнання протиправними дій,-

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2016 року у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову ОСОБА_2 до Київського міського голови ОСОБА_3, треті особи: Кабінет Міністрів України, ОСОБА_4 про визнання протиправними дій - відмовлено.

Позивач, не погоджуючись із зазначеною ухвалою, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить суд скасувати ухвалу та прийняти нову, якою задовольнити клопотання про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову шляхом відсторонення від виконання службових обов'язків першого заступника голови Київської міської державної адміністрації ОСОБА_4 до моменту винесення судом рішення в адміністративній справі по суті.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як свідчать матеріали справи, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: визнати дії Київського міського голови Кличка В.В., які полягають у порушенні статті 16 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ», а саме в призначенні на посаду першого заступника голови Київської міської державної адміністрації ОСОБА_4 без погодження з Кабінетом Міністрів України - протиправними.

Разом з адміністративним позовом 27.07.2016 позивачем подано клопотання про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, в якому позивач просив: відсторонити від виконання службових обов'язків першого заступника голови Київської міської державної адміністрації ОСОБА_4 до моменту винесення судом рішення в адміністративній справі по суті (а.с. 39-40 Том I).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2016 року у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову ОСОБА_2 до Київського міського голови Кличко Віталія Володимировича, треті особи: Кабінет Міністрів України, ОСОБА_4 про визнання протиправними дій - відмовлено (а.с. 74-75 Том I).

У подальшому, 20.09.2016 представником позивача повторно подано клопотання про вжиття заходів забезпечення позову шляхом відсторонення від виконання службових обов'язків першого заступника голови Київської міської державної адміністрації ОСОБА_4 до моменту винесення судом рішення в адміністративній справі по суті (а.с. 199-200 Том I).

20 вересня 2016 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову - відмовлено (а.с. 201-202 Том I).

Відмовляючи у задоволенні клопотання про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано достатніх доказів в обґрунтування наявності очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі та неможливості захисту прав, свобод та інтересів без вжиття заходів забезпечення позову, а відтак суд не вбачає підстав для задоволення такого клопотання.

На думку колегії суддів позиція суду першої інстанції є вірною, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої ст. 117 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за клопотанням позивача або з власної ініціативи може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

З наведеної правової норми слідує, що обов'язковою умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та охоронюваним законом інтересам позивача, захист яких стане неможливим без вжиття таких заходів, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень. При цьому, заявник повинен обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову, у зв'язку із чим, обов'язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Згідно з частиною третьою статті 117 Кодексу адміністративного судочинства України подання адміністративного позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб'єкта владних повноважень, але суд у порядку забезпечення адміністративного позову може відповідною ухвалою зупинити дію рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень, що оскаржуються. Ухвала негайно надсилається до суб'єкта владних повноважень, що прийняв рішення, та є обов'язковою для виконання.

Частиною четвертою статті 117 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що адміністративний позов, крім способу, встановленого частиною третьою цієї статті, може бути забезпечено забороною вчиняти певні дії.

Правова позиція з даного питання висловлена також в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06.03.2008 №2 «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ», відповідно до п.17 якої судам необхідно враховувати, що згідно з частинами третьою та четвертою статті 117 КАС України забезпечення позову в адміністративних справах допускається лише у двох формах: 1) зупинення дії рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень, що оскаржуються; 2) заборони вчиняти певні дії. Наведений перелік підстав забезпечення позову є вичерпним. В ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також вказати ознаки, які свідчать про очевидність протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Таким чином, вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову суд має пересвідчитись, що надані докази та доводи позивача переконливо свідчать про наявність підстав для забезпечення позову.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач в своєму клопотанні про забезпечення позову просив відсторонити від виконання службових обов'язків першого заступника голови Київської міської державної адміністрації ОСОБА_4 до моменту винесення судом рішення в адміністративній справі по суті.

При цьому зазначив, що невжиття заходів забезпечення позову може мати наслідком заподіяння шкоди правам та інтересам позивача, оскільки, ОСОБА_4 продовжує отримувати зарплатню з місцевого бюджету, наділений повноваженнями та підписує нормативно-правові акти, розпоряджається майном територіальної громади, що у разі задоволення позову, призведе до порушення прав жителів міста Києва.

Відтак, фактичною формою забезпечення позову, яку пропонує позивач є відсторонення від виконання службових обов'язків першого заступника голови Київської міської державної адміністрації ОСОБА_4.

Проте, як зазначалось вище, правилами Кодексу адміністративного судочинства України та постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06.03.2008 №2 «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ» визначено вичерпний перелік форм забезпечення позову, а саме: 1) зупинення дії рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень, що оскаржуються; 2) заборона вчиняти певні дії.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що забезпечення позову у спосіб, який пропонує позивач не передбачено нормами Кодексу адміністративного судочинства України та з наявних у справі матеріалів не вбачається даних, які б свідчили про очевидну небезпеку заподіяння шкоди правам та інтересам позивача або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або ж для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.

Щодо посилань позивача на розгляд судом першої інстанції заяви про вжиття заходів забезпечення позову з порушенням норм, встановлених статтею 133 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 133 КАС України передбачено, що клопотання осіб, які беруть участь у справі, вирішуються судом негайно після того, як буде заслухана думка інших присутніх у судовому засіданні осіб, які беруть участь у справі, про що постановляється ухвала. Ухвала суду про відмову в задоволенні клопотання не перешкоджає повторному його заявленню протягом судового розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 118 КАС України клопотання про забезпечення адміністративного позову розглядається не пізніше наступного дня після його одержання й у разі обґрунтованості та терміновості вирішується ухвалою негайно без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з частиною третьою статті 118 КАС України питання про забезпечення адміністративного позову, про заміну одного способу забезпечення адміністративного позову іншим або про скасування заходів забезпечення адміністративного позову, крім випадків, встановлених частинами першою і другою цієї статті, вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові таких питань.

З відокремлених матеріалів справи вбачається, що 20.09.2016 суд першої інстанції змінив порядок вирішення клопотання про вжиття заходів забезпечення позову та вирішив розглядати його на стадії дослідження письмових доказів (а.с. 192 Том I).

При цьому, 20.09.2016 судом винесено оскаржувану ухвалу.

З урахуванням викладеного, після детального з'ясування обставин справи та аналізу законодавчих норм, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що забезпечення позову у спосіб шляхом відсторонення від виконання службових обов'язків першого заступника голови Київської міської державної адміністрації ОСОБА_4 не передбачено нормами Кодексу адміністративного судочинства України та за умов відсутності у спірних правовідносинах існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, а також, неможливості без вжиття таких заходів захисту прав позивача, які останній вважає порушеними, дане клопотання позивача є безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню.

Згідно з частиною першою ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

За правилами ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції не вбачає порушень судом першої інстанції норм процесуального права, на які посилається у апеляційній скарзі позивач, та вважає, що суд повно встановив обставини у справі, яким надав правову оцінку на підставі законодавства, яке врегульовує спірні відносини.

Керуючись ст.ст. 117, 160, 196, 199, 200, 205, 206 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення, та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст. 254 КАС України.

Головуючий суддя: Н.М.Троян

Судді: Н.П. Бужак,

Є.І. Мєзєнцев

Головуючий суддя Троян Н.М.

Судді: Бужак Н.П.

Мєзєнцев Є.І.