Справа № 807/1830/16
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2016-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2016 року м. Ужгород№ 807/1830/16

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Рейті С.І., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" до Міського відділу державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа - ОСОБА_1 про скасування постанови в частині, -

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Кей-Колект", в особі представника ОСОБА_2 (діє на підставі довіреності, копія якої наявна в матеріалах справи), звернулось до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Міського відділу ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа - ОСОБА_1, яким просить скасувати постанову № 9 -25074590 від 15.03.2011 року, видану Міським відділом Державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції та постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № 18 33460683 від 11.10.2012 року, видану Міським відділом Державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції в частині накладення арешту на майно: а саме будинок № 35, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Великокамяна.

Відповідно до ч.2 ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави в тому числі для залишення позовної заяви без розгляду.

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Статтею 99 КАС України адміністративного суду встановлено строки звернення до адміністративного суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 99 КАСУ, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державної виконавчої служби визначені статтею 181 КАС України.

Так, згідно з ч. 2 ст. 181 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду, зокрема, у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою для захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення таких строків передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання процесуальних дій, передбачених КАС України, не зловживаючи ними.

Відповідно ч. 3 ст. 99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, для визначення моменту виникнення права на звернення до суду із позовом, важливим є як обєктивні (сам факт порушення права) так і субєктивні (коли особа дізналася або повинна була дізнатися про це порушення) моменти. Для встановлення початку перебігу строку звернення до суду має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про порушення її прав, а і обєктивна можливість цієї особи знати про обставини порушення її прав.

При цьому, норми чинного законодавства містять презумпцію обізнаності особи про стан своїх субєктивних прав, відтак, обовязок доведення терміну, з якого особі стало (могло стати) відомо про порушення права, покладається на позивача.

При цьому суд зазначає, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить скасувати постанови державного виконавця від 15.03.2011 р. та від 11.10.2012 р. та звернувся із вказаним позовом 17 листопада 2016 року, що підтверджується реєстраційним штампом вхідної кореспонденції суду. В обґрунтування причини пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що про наявність оскаржуваної постанови про накладення арешту дізнався при зверненні до нотаріуса 30 червня 2016 року.

Разом з тим, судом встановлено, що позивач вже звертався до суду з аналогічним позовом і такий позов теж було подано з пропуском строку звернення до суду. Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2016 року у справі № 807/986/16, яка набрала законної сили 03 жовтня 2016 року, позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" до Міського відділу Державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, про скасування постанови в частині накладення арешту на майно залишено без розгляду, відповідно до п.9 ч.1 ст.155 КАС України, з тих підстав, що позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Рішенням суду у справі № 807/986/16 встановлено обставини, які в силу вимог ч. 1 ст. 72 КАС України не підлягають повторному доказуванню, а саме, що 12.12.2011 року ПАТ «УкрСиббанк» відступило позивачу право вимоги за кредитним договором. Разом із відступленням права вимоги були відступлені і права на майно третьої особи, що перебуває в іпотеці. Разом з тим, арешт на майно накладено постановою державного виконавця від 15.03.2011 року, тобто до моменту відступлення ПАТ "Укрсиббанк" на користь позивача. Крім того, судом встановлено та підтверджено інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна дані про арешт нерухомого майна на підставі постанови державного виконавця від 15.03.2011 року (а саме: будинку за адресою Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Великокамяна, 35) було внесено до Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна Закарпатською філією державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України 15.03.2011 року. Відтак, арешт на майно на момент відступлення ПАТ "Укрсиббанк" на користь позивача права вимоги вже існував. Залишаючи вказану позовну заяву без розгляду, суд виходив з того, що з моменту прийняття права вимоги відповідно до договору про відступлення прав вимоги від 12.12.2011 року у позивача була можливість отримання відомостей про стан майна боржника, яке було об'єктом договору іпотеки.

Відтак, враховуючи те, що позивачем в обох позовних заявах зазначені ідентичні причини пропуску строку звернення до суду і їм вже надано оцінку в ухвалі суду від 16 вересня 2016 року у справі № 807/986/16 - суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Частиною 2 ст. 100 КАС України передбачено, що позовна заява може бути залишена без розгляду на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі, без проведення судового засідання .

Керуючись ст. ст. 99, 100, 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" до Міського відділу державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа ОСОБА_1 про скасування постанови в частині - залишити без розгляду.

2. Копію ухвали разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами, невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

3. Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 254 КАС України, та може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд в порядку і строки, встановлені ст. 186 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали (з одночасним надсиланням її копії до суду апеляційної інстанції).

Суддя ОСОБА_3