Справа № 815/6881/15
Суддя: Стеценко О. О.
Дата ухвалення: 2016-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 815/6881/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2016 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Стеценко О.О.

за участю секретаря - Чабаненко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області, Біляївського РВ ГУ МВС України в Одеській області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ГУ ДКСУ в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, зобов'язання вчинити дії, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області, Біляївського ВП Овідіопольського ВП ГУ Національної поліції в Одеській області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ГУ ДКСУ в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області № 1336 о/с від 04 листопада 2015 року в частині звільнення старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 з 06.11.2015 року з посади оперуповноваженого сектора по боротьбі з незаконним обігом наркотиків Біляївського РВ (по обслуговуванню Біляївського району та м. Теплодар) ГУМВС України в Одеській області у запас Збройних Сил за пунктом 64 «г» (через скорочення штатів); поновлення старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектора по боротьбі з незаконним обігом наркотиків Біляївського РВ (по обслуговуванню Біляївського району та м. Теплодар) ГУМВС України в Одеській області; зобов'язання Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області розглянути рапорт старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 від 04.11.2015 року про його переведення до Головного Управління Національної поліції України в Одеській області; зобов'язання Головного управління Національної поліції в Одеській області розглянути кандидатуру ОСОБА_1 для зайняття посади у відповідності до пункту 9 Розділу XI Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про Національну поліцію», у Головному управлінні Національної поліції в Одеській області та видати відповідний наказ з цього приводу; стягнення з Біляївського відділення поліції Овідіопольського відділу поліції Головного Управління Національної поліції України в Одеській області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 06.11.2015 року на користь ОСОБА_1; стягнення з Головного Управління Національної поліції України в Одеській області моральну шкоду в розмірі 20000 грн.

В судове засідання, призначене на 16.11.2016 року, повноважний представник позивача не з'явився. 15.11.2016 року засобами електронної пошти повноважним представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи (вхід. № ЕП/3247/16). Зазначене клопотання обґрунтовано тим, що представник позивача - адвокат Шиєнков Я.Є. не в змозі з'явитися в судове засідання, так як він зайнятий в судовому засіданні в Іллічівському міському суді Одеської області, яке призначено на 14.00 год. 16.11.2016 року (т.2 а.с.143).

Відповідач - Біляївський РВ ГУ МВС України в Одеській області та третя особа ГУ ДКСУ в Одеській області до судового засідання не з'явились, про день та час судового розгляду були повідомлені належним чином та своєчасно. Жодних клопотань про відкладення судового засідання або розгляд справи у відсутність представників відповідача та третьої особи до суду не надходило.

З урахуванням викладеного, судом визнано неповажною неявку в судове засідання відповідача - Біляївського РВ ГУ МВС України в Одеській області та третьої особи - ГУ ДКСУ в Одеській області.

Згідно зі ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) клопотання осіб, які беруть участь у справі, вирішуються судом негайно після того, як буде заслухана думка інших присутніх у судовому засіданні осіб, які беруть участь у справі, про що постановляється відповідна ухвала.

В судовому засіданні представник відповідачів - Головного управління Національної поліції в Одеській області, Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області заперечував проти задоволення клопотання представника позивача про відкладення судового засідання.

Відповідно до положень, передбачених ч. 1, 2 ст. 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки та зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки другої особи, яка бере участь у справі.

Згідно ч. 1 ст.122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби розглядаються та вирішуються протягом розумного строку, але не більше двадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути до судового засідання або надіслати свого представника. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов'язок - добросовісно здійснювати процесуальні права і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. При цьому, під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов'язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов'язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників адміністративного процесу, заборону зловживати наданими правами. Недобросовісним користуванням процесуальними правами вважається, зокрема, нез'явлення учасників судового процесу у судові засідання без поважних причин, подання необґрунтованих клопотань про вчинення судом процесуальних дій.

Так, остаточно поважність причин неприбуття оцінюватиме суд у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків такого неприбуття.

Клопотання - це прохання особи, яка бере участь у справі, щодо вчинення судом певної процесуальної дії. Клопотання можуть заявлятися як в усній так і у письмовій формі, але їх обов'язково необхідно вмотивовувати та підтвердити відповідними доказами.

За результатами розгляду клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для його задоволення з огляду на наступне. Представник позивача був завчасно повідомлений про день та час судового проведення судового засідання. Доказів в обґрунтування зазначеного клопотання, представником позивача не надано. З моменту вступу до участі у розгляді справи у якості представника позивача, адвокатом Шиєнковим Я.Є. вже неодноразово подавались до суду аналогічні клопотання, за наслідком розгляду яких, судом були відкладені судові засідання. Зазначене клопотання, на думку суду, свідчить про зловживанням представником позивача, передбаченими процесуальним законодавством правами сторони по справі, порушенням прав осіб, які беруть участь у справі, та, серед іншого, тягне за собою недотримання судом приписів ст.122 КАС України.

Внаслідок відмови в задоволенні клопотання представника позивача про відкладення судового засідання, судом визнано неповажною неявку в судове засідання позивача та його повноважного представника.

В судовому засіданні представник відповідачів - Головного управління Національної поліції в Одеській області, Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області просив суд залишити адміністративний позов без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч. 3 ст. 128 КАС України у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Вислухавши думку представника відповідачів, вивчивши матеріали адміністративної справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 33 КАС України, судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Судом встановлено, що в судове засідання, призначене на 18.03.2016 року, позивач не з'явився. Відповідно до довідки Укрпошти, повістка повернуті відправнику з поштовою відміткою «за закінченням терміну зберігання» (т.1 а.с.124). Згідно ч. 11 ст. 35 КАС України, у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

З урахуванням викладеного, судом визнано неповажною неявку позивача в судове засідання.

Крім того, в судове засідання, призначене на 09.06.2016 року, позивач та його повноважний представник не з'явились. Повідомлення повноважного представника позивача Шиєнкова Я.Є. здійснювалось відповідно до вимог ст.ст. 33, 34 КАС України шляхом надсилання тексту повістки телефонограмою (т.1 а.с. 251). Жодних клопотань від позивача та представника позивача Шиєнкова Я.Є. про відкладення судового розгляду, або розгляду справи у їх відсутність до суду не надходило.

З урахуванням викладеного, судом визнано неповажною неявку позивача в судове засідання.

Також, суд зазначає, що в судове засідання, призначене на 05.10.2016 року, позивач не з'явився. Відповідно до довідки Укрпошти, повістка повернуті відправнику з поштовою відміткою «за закінченням терміну зберігання» (т.2 а.с. 111). Згідно ч. 11 ст. 35 КАС України, у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Крім того, суд зазначає, що судові засідання призначені 03.06.2016 року та 19.07.2016 року були відкладені за клопотанням представника позивача у зв'язку з його зайнятістю.

Отже, з урахуванням наведеного, судом встановлено, що 18.03.2016 року, 09.06.2016 року та 16.11.2016 року, позивач та його повноважний представник без поважних причин у судові засідання не з'явились, незважаючи на те, що про дату, час та місце судових засідань були повідомлені належним чином та своєчасно.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 40 КАС України, особи які беруть участь у справі, не можуть з поважних причин прибути до суду, вони зобов'язанні завчасно повідомити суд про неможливість прибуття та її причини. «Завчасно» означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання. Спосіб повідомлення може бути різним (закон їх не обмежує) - телефоном, поштою, тощо.

Неповідомлення про причини неприбуття за правовими наслідками прирівняне до неприбуття в судове засідання без поважних причин.

Неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено.

«Повторність» означає вчинення знову, тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. При цьому черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому «повторне неприбуття», як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає нез'явлення у судове засідання два чи більше разів без поважних причин протягом усього розгляду справи ( та не обов'язкове двічі підряд).

Таку ж саму позицію висловив Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 26 травня 2011 року по справі № К/9991/15646/11.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 13.12.2011 року по справі №17-рп/2011 також визначив, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.2 ст.8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Суд враховує, що практика Європейського суду з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач, тобто вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «ОСОБА_3 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, неявки позивача в судові засідання спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Кодексу адміністративного судочинства України, так і пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на системний характер неприбуття позивача до суду без існування для цього поважних причин, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

Вислухавши клопотання представника відповідачів, вивчивши матеріали справи в частині, що стосуються зазначеного клопотання, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача підлягає задоволенню, а адміністративний позов має бути залишений без розгляду на підставі п.4 ч. 1 ст. 155 КАС України, оскільки не з'являючись у судові засідання, представник позивача недобросовісно користується належними йому процесуальними правами та порушує права інших учасників процесу, що сприяє зволіканню у розгляді справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. 40, ч. 3 ст. 128, п. 4 ч. 1 ст. 155, ст.ст. 160, 165 України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області, Біляївського ВП Овідіопольського ВП ГУ Національної поліції в Одеській області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ГУ ДКСУ в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, зобов'язання вчинити дії, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги, або в порядку ч. 3 ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Стеценко О.О.