Справа № 804/6720/16
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2016-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 жовтня 2016 р. Справа № 804/6720/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Захарчук-Борисенко Н.В.
при секретарі - Музиці Я.І. за участю: представника позивача - Медведєва К.І. представника позивача - Кукуруза В.Ю. представника відповідача - Каціонової О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпропетровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -
Представники позивача у судовому засідання позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили позов задовольнити.
Представник відповідача в поданих раніше письмових запереченнях зазначив, що враховуючи результати перевірки, виявлені невідповідності та неповнота наданих документів за переліком, сформованим відповідно до положень частини третьої статті 53 Митного Кодексу України (далі - МК України), не підтвердження заявленої митної вартості за результатами проведених розрахунків з урахуванням документів, що надані позивачем, керуючись вищезазначеними положеннями законодавства, у відповідача відсутні підстави для визнання заявленої декларантом митної вартості та скасування рішення про коригування митної вартості №110010000/2016/600078/1 від 12.04.2016.
Таким чином, відповідач вважає, що посадові особи Дніпропетровської митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого ПАТ «ДМК ім.Ф.Е. Дзержинського» товару та оформленні картки відмови діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством, а тому представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 06.04.2016 позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС для митного оформлення товару: «концентрат залізорудний агломераційний». Даний товар надійшов на адресу ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» на підставі зовнішньоекономічного контракту від 29.04.2015р. №15-0835-12, укладеного між ТОВ «Русскаягорно-металлургическаякомпания» та позивачем та заявлений до митного оформлення шляхом подання митної декларації №110010000/2016/020523. Митна вартість товару була заявлена позивачем шляхом подання декларації митної вартості форми ДМВ-1 за ціною договору (основний метод) відповідно до статті 58 МК України, а саме 2 184,13RUзатону при вмісті Fe 66%.
Відповідно статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 МКУкраїни.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.
Відповідно до статті 33 МК України, митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віданні, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах.
Так, за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками було виявлено ризик можливого заниження митної вартості товару, що спричинило необхідність здійснити перевірку правильності її визначення, звернувши увагу на вартість ідентичних або подібних товарів.
За поданою до митного оформлення МД № 110010000/2016/020175 від 15.02.2016 посадовою особою митниці, що здійснює митний контроль та митне оформлення, сформовано наступні форми ризиків: 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».
Так, посадовою особою митниці здійснено контроль наявності підтверджуючих документів та усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості, в результаті чого встановлено, що документи які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності.
На виконання вимог, згенерованих АСАУР, у ПАТ «ДМКД» шляхом надіслання електронного повідомлення витребувано документи, які підтверджують митну вартість товарів, а саме декларантом ПАТ «ДМІСД» до митного органу надано:
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу від 29.04.2015 №-15-0835-12;
- додаткова угода від 01.09.2015 №2;
- додаток до зовнішньоекономічного договору від 01.12.2015 № 12;
- накладні ЦІМ/УМВС та залізничні накладні для внутрішнього сполучення 20 шт. згідно гр.44 МД;
- рахунки виробника від 15.01.2016 б/н, від 16.01.2016 б/н - 2 шт., від 17.01.2016 б/н, від 18.01.2016 б/н - 3 шт., від 19.01.2016 б/н - 3 шт.;
- відомості про відстань перевезення від 02.10.2015 б/н;
- сертифікати якості від 15.01.2016 №15, від 16.01.2016 №19, №20, від 17.01.2016 №22, від 18.01.2016 №25, №26, №27, від 19.01.2016 №28, №29, №30;
- копія митної декларації країни відправлення від 02.12.2015 №10101100/021215/0001574.
За наданими документами відповідно до п.4.1. ст. 54 Митного кодексу України здійснено контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
В результаті такого контролю встановлено наступне.
Товар імпортовано за контрактом від 29.04.2015 № 15-0835-12 та додатком до оцього контракту від 02.02.2016 № 15, що заявлений декларантом Позивача як непрямий контракт, тобто укладений не з виробником оцінюваного товару, а з посередником.
Так, відповідно до Відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 „Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій", зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, декларується під кодом 4104.
Декларантом позивача контракт від 29.04.2015 № 15-0835-12 в гр. 44 МД від 06.04.2015 № 110010000/2016/020523 задекларовано під кодом 4100.
Судом встановлено, що продавцем товару відповідно до контракту від 29.04.2015 № 15- 0835-12 є ТОВ «Русскаягорно-металлургическаякомпания», відправником товару, відповідно до гр. 2 МД № 110010000/2016/020523 є ВАТ «Стойленский ГОК». Договору із третіми особами, що пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, в пакеті документів приєднаних до ЕМД декларантом ПАТ «ДМКД» не надано.
При переміщенні товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України залізничним транспортом декларант зобов'язаний надати митному органу комерційні документи (за наявності їх у перевізника) на товари, що перевозяться (п.п.4. ґ) ст.335 Кодексу.
За даними гр.23 «Документыприложенныеотправителем» скан-копії залізничних накладних приєднаних до МД від 09.02.2016 № 110010000/2016/020157, надані товаро супровідні документи, що надавалися відправником, в т.ч., рахунок-фактура, спец. рахунок від 01.12.2015 № 12 та декларація країни експорту від 02.12.2015 №10101100/021215/0001574. Спец, рахунок від 01.12.2015 № 12, відомості про який також зазначені у гр.44 декларації країни експорту, до митного оформлення декларантом не наданий.
Так, на підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем було подано 4 рахунка-фактури:
Зазначені розрахунки виставлені в рамках зовнішньоекономічного контракту від 29.04.2015 № 15-0835-12, додатку від 02.02.2016 №15 на умовах поставки ВАР ст. Соловей/Тополі.
Так, рахунки виробника містять посилання на сертифікати якості для можливості ідентифікації партії товару за вмістом Fе. Вміст Fе за сертифікатами якості різний, проте незважаючи на підвищений або знижений вміст Fе за рахунками виробника вартість товару оцінено однаково.
Ненадання договору із третіми особами, а саме: контракту № 15-04-29 та додатку від 02.02.2016 № 22 (на які містяться посилання у всіх рахунках виробника та які могли пояснити зазначену невідповідність) унеможливило усунення вищезазначеної розбіжності.
Разом із цим, в трьох рахунках-фактурах виробника від 02.03.2016 вказаний нульовий вміст заліза, в той час, як в сертифікатах якості №№ 125, 126, 127, на які посилаються ці рахунки, зазначений вміст заліза на рівні 66,8% та в одному із рахунків від 29.02.2016 такожвказаний нульовий вміст заліза, в той час, як в сертифікаті якості № 122, на який посилається цей рахунок, зазначений вміст заліза на рівні 66,2%.
З урахуванням того, що ціна товару розраховується в залежності від вмісту Fе, зазначена невідповідність є суттєвою для обчислення ціни товару.
Судом також встановлено, що вищевказані рахунки виробника товару не містять умов доставки, не завірені печаткою підприємства, що його видало та не містять підпису особи, що їх видала.
За таких обставин, зазначені розбіжності унеможливили здійснення обчислення заявленої Позивачем митної вартості товару.
Разом із цим, рахунки контрактоутримувача і рахунки виробника не містять жодних печаток та штампів прикордонних служб, станцій та митниць. Наявність цих відміток передбачена такими нормативно-правовими актами як Типовою технологічною схемою здійснення митного контролю залізничних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженою постановою КМУ від 21.05.2012 № 451 (пункт 21), Порядком виконання митнихформальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 09.10.12 № 1066 (п.3.4), ст. 335 МКУ.
Так, пунктом 21 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю залізничних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої постановою КМУ від 21.05.2012 № 451, передбачено, що «у разі прийняття рішення про відправлення товарів у митницю призначення під митним контролем посадова особа митниці відправлення здійснює митні з формальності щодо таких товарів відповідно до вимог Митного кодексу України. На всіх з перевізних, товаросупровідних документах і документах контролю доставки посадова особа митниці відправлення проставляє підпис і відбиток штампа "Під митним контролем", крім випадків використання електронного документообігу».
Також пунктом 2 Положення про уніфікований порядок проставлення митними органами держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав на транспортних і комерційних документах печаток і штампів митних органів країн відправлення товарів, а також митних органів транзитних країн, яке було затверджене на 32-му засіданні Ради керівників митних служб держав - учасниць Співдружності рішенням N 5/32 від 13.09.2001 (набрало чинності з 01.01.2002 та обов'язкове для виконання митними органами держав - учасниць Співдружності) встановлено(мовою оригіналу): «Настоящее Положениеустанавливаетобязательноепроставление на транспортних и коммерческих документах (далее - перевозочныкдокументы) печатей и штампов таможенных органов (далее - отметкитаможни) государств СНГ при вывозетоваров, а также таможенных органов государств СНГ в местах пересечения таможенных границ при перемещени и товаров автомобильным,железнодорожным, авиационным, водним видами транспорта и при смешанном перемещении".
У пункті 3 цього Положення визначено, що уніфікований порядок призначений до ідентифікації товарів, що переміщуються, шляхом попередження заміни перевізних документів.
Таким чином, є підстави вважати, що до митного оформлення декларантом надані інші документи, ніж ті, що стали підставою для митного оформлення товару на експорт в країні відправлення (Росія).
Суд не погоджується з твердженнями позивача про те, що рахунки-фактури не прямували разом з товаром, а були направлені на адрес підприємства засобами поштового зв'язку, з огляду на наступне.
Відповідно до гр. 24 «Документи, приложенныеотправителем» залізничних yнакладних, наданих Позивачем до документів митного оформлення рахунки-фактури прямували разом із товаром та іншими товаросупровідними документами. Однак, ці документи вказані в залізничних накладних без зазначення їх номерів та дат, що унеможливлює їх ідентифікацію з документами, поданими до митного оформлення.
Таким чином, сумніви митниці що до митного оформлення Позивачем надані інші рахунки ніж ті, що прямували разом із товаром є цілком обґрунтованими.
Вищенаведені розбіжності спростовують твердження Позивача, викладені в позовній заяві, що надані декларантом рахунки-фактури контрактоутримувача та рахунки виробника підтверджують заявлену митну вартість товару.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 53 МКУ, обов'язковими документами, що подаються на підтвердження заявленої митної вартості, є рахунки-фактури на оцінюваний товар незалежно від того, надані ці документи продавцем або виробником цього товару (у випадку ввезення товару за непрямим контрактом).
А отже твердження позивача, що рахунки виробника товару не є обов'язковими документами відповідно до частини 2 статті 53 МКУ, не відповідає нормам чинного законодавства.
Так, за умовами контракту від 29.04.2015 № 15-0835-12, додатку від 02.02.2016 № 15, умовами поставки визначено DАР ст. Соловей/Тополі. Зазначені умови поставки передбачають несення продавцем витрат доставки товару до місця призначення на кордоні України.
Відповідно ч. 10 ст.58 МКУ складовими митної вартості є, в тому числі, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов'язані з їхтранспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, витрати на страхування цих товарів.
Згідно пункту 6 частини 2 статті 53 МКУ обов'язковими документами, що підтверджують заявлену митну вартість, є документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
- рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;
- банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури;
- калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.
В даному випадку в порушення п.6 ч. 2 ст. 53 МКУ документи, які містять відомості, що підтверджують транспортну складову у вартості оцінюваних товарів, Позивачем не надано.
В позовній заяві ПАТ «ДМКД» не погоджується з цим зауваженням митниці і зазначає, що оскільки товар постачається на умовах DАР ст. Соловей/Тополі, згідно яких витрати на транспортування товару несе Продавець, то подання документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, не передбачено Митним кодексом України.
Однак дане твердження суперечить змісту частини 2 статті 53 МКУ, оскільки, документи, що містять відомості про вартість перевезення, подаються у будь-якому разі, незалежно від умов поставки.
Разом із цим, твердження Позивача про оплату витрат на перевезення Продавцем товару спростовується відомостями, зазначеними в графі 23 залізничних накладних, в якій вказано, що платником тарифу по Російській залізниці є Акціонерне товариство «Перша вантажна компанія».
При цьому жодних документів щодо взаємовідносин між Продавцем та Акціонерним товариством «Перша вантажна компанія» до митного оформлення не надано.
Крім того, на підставі загальнодоступної інформації, компанія ООО „РГМК" належить до вертикально-інтегрованої корпорації «Індустріальна спілка Донбасу» та є ексклюзивним торговим представником ПАТ «ДМКД» на території Російської Федерації та країн СНД.
Таким чином, за наявною інформацією ПАТ «ДМКД» та ООО «РГМК» контролюються корпорацією „Індустріальна спілка Донбасу". Отже, фактично рахунок виставлений ООО „РГМК" неможливо сприймати як внутрішній, оскільки документ виставлений компанії, яка є ексклюзивним торговим представником ПАТ «ДМКД» на території Російської Федерації та країн СНД та входить до української корпорації «Індустріальна спілка Донбасу». Відповідно до зазначеного, імпорт товару можливий лише у спосіб, визначений керуючою компанією (корпорація «Індустріальна спілка Донбасу») через посередника (ООО «РГМК»), який є підконтрольним керуючій компанії та через неї пов'язаний із кінцевим отримувачем товару.
Так, пояснень про взаємопов'язаність сторін, документи та відомості, які б спростовували або підтверджували зазначене декларантом до митних органів не надавалося.
На підтвердження заявленої митної вартості товару декларантом Позивача до документів митного оформлення надано висновок ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від25.02.2016№ 735.
Експертом ДП "Укрпромзовнішекспертиза" проведений аналіз цінових умов контракту від 29.04.2015 №-15-0835-12, згідно із додатком від 02.02.2016 № 15, відповідно до якого предметом імпорту є залізорудний концентрат (вміст заліза 66%), за ціною 2184,13руб.РФ/т на умовах DАР ст.Соловей/Тополі.
Наданим висновком ДП "Укрпромзовнішекспертиза" від 25.02.2016 № 735 зазначено, що рівень цін на залізорудний концентрат (вміст заліза 66%), а саме 2184,13 руб.РФ/т, можна вважати таким, що відповідає поточній кон'юнктурі ринку. Проте, висновок не містить інформації, що ціна на залізорудний концентрат (вміст заліза 66%) яка становить 2184,13 руб.РФ/т є базовою та використовується для розрахунку фактичної ціни в залежності від вмісту Fе шляхом додавання або віднімання надбавки чи знижки до базової ціни сировини, що становить 27,15 руб.РФ/т за 1% долі Ре в пропорції. Рівень надбавки або знижки до базової ціни сировини, що становить 27,15 руб.РФ/т не аналізується, хоча є складовою митної вартості оцінюваного товару.
При цьому, висновок містить посилання на інформацію стосовно порядку формуванняцін на залізорудну сировину на світовому ринку - за довготерміновими контрактами (фіксована ціна, як правило, на один рік) і на вільному ринку (спот) та зазначає, що в Росії торгівля залізорудною сировиною на вільному ринку відбувається в обмежених обсягах оскільки головним чином, поставляється по корпоративним цінам в рамках вертикально-інтегрованих структур, а також експортується в Україну.
В той же час загальнодоступне видання ДП "Укрпромзовнішекспертиза" «Дайджест цін товарів на світових ринках» № 40 - № 49 не містить довідкової інформації про рів ціни залізорудного концентрату на світових ринках, що може свідчити про відсутність в Росії протягом серпня 2015-січня 2016 торгівлі залізорудною сировиною на вільному ринку
Відповідно до статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
Під дійсною вартістю відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згода на обов'язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції.
За митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток ІІ параграф 6 Угоди).
На підставі відомостей Інтернет-ресурсів та інформації висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25.02.2016 № 735 наявні підстави вважати, що ПАТ «Дніпровський меткомбінат» не виконуються положення Угоди про застосування статті УП Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, оскільки наявна вірогідність визначення ціни залізорудного концентрату саме з урахуванням поставок по корпоративним цінам в рамках вертикально-інтегрованих структур.
Висновком від 25.02.2015 № 735 наголошено, що наведений рівень цін може змінюватись в залежності від якості зазначеного товару, умов оплати, розміру парті кон'юктурної ситуації на ринку, тощо. Отже, оцінювана партія товару, заявлена за МД від 06.04.2016 № 110010000/2016/020523 не відповідає зазначеним у висновку якісним показникам.
Таким чином, зазначені підстави унеможливлюють використання наданого висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25.02.2015 № 735 для підтвердження заявлене декларантом митної вартості товару.
Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.2, п.3 ст. 53 МКУ, посадовою особою митниці зобов'язано декларанта протягом календарних днів додатково надати (за наявності) наступні документи:
-договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
-рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
-рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконаннямумов договору (угоди, контракту);
-якщо рахунок сплачено;
-банківські платіжні документи, що стосуютьсі оцінюваного товару;
-за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації;
-виписку з бухгалтерської документації;
-каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
-транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
-якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
-висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Декларанта повідомлено про можливість (відповідно до пункту 6, ст.53 МКУ) подати будь-які інші наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості Товару.
Так, листом від 11.04.2016 № 062Д/518, надісланим у складі електронного повідомлення, декларантом проінформовано митницю про неможливість надання додаткових документів, зазначених у вимогах митного органу, в термін визначений п.3 ст. 53 МКУ та повідомлено, що зазначені документи будуть надані в установлений законом термін відповідно п.8 ст.55МКУ.
Відповідно до п. 6.2 та 6.3 ст. 54 МКУ митний орган може відмовити у митномуоформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю у разі, якщо:
- заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів;
- невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару;
- неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов,зазначених у частинах 2-4 статті 53 МКУ;
- відсутності у документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
У зв'язку із неможливістю застосування першого методу визначення митної вартості товарів посадовою особою Дніпропетровської митниці було послідовно перейдено до другорядних методів визначення митної вартості.
Для проведення коригування митної вартості імпортованого товару у митного органу відсутня інформація щодо вартості ідентичних товарів (ст. 59 МКУ), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом. Також відсутня інформація щодо вартості аналогічних (подібних) товарів (ст.60 МКУ), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартістьоперації) за посередницьким контрактом. Методи на основі віднімання та додавання вартості (ст.62, ст.63 МКУ) неможливо застосувати у зв'язку із відсутністю об'єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню. У разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ).
Тому під час перевірки заявленої митної вартості товару та здійсненні митної оцінки виникла потреба у використанні різних джерел її обґрунтування та була необхідність застосування різних підходів до оцінки товарів.
Застосований митницею резервний метод визначення митної вартості (ст. 64 МКУ) базується на світовій практиці, згідно якої в рамках цього методу допускається розумна гнучкість в підходах до застосування попередніх методів визначення митної вартості.
Судом також встановлено, що відповідно до ст. 337 МКУ, митницею здійснено контроль співставлення автоматизоване порівняння даних, які містяться в митних деклараціях поданих до митного контролю із даними, які містяться в інших деклараціях.
В результаті такого контрою встановлено, що у порівнянні з червнем-груднем2015 року базова ціна сировини з базовим вмістом Fе 66% на умовах DАР ст.Соловей/Тополі «концентрату залізорудного агломераційного» за посередницьким контрактом від 29.04.2015 № 15-0835-12, що аналізується, суттєво знизилась, а саме:
-згідно із додатком від 03.09.2016 № 9 базова ціна складала 2367,19 руб. РФ/т;
-згідно із додатком від 01.10.2015 № 10 базова ціна складала 2201,89 руб. РФ/т;
-згідно із додатком від 29.10.2015 № 11 базова ціна складала 2092,35 руб. РФ/т;
-згідно із додатком від 30. 12.2015 № 13 базова ціна складає 1924,73 руб.РФ/т.
Документального обґрунтування зміни вартості декларантом не надано.
Судом також встановлено, що при здійсненні контролю співставлення посадовою особою митницівстановлено, що в базі даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи (далі - ЄАІС)була відсутня інформація щодо митних оформлень, за якими ввезено ідентичний товар«концентрат залізорудний агломераційний» за посередницькими угодами.
Проте, містилась інформація щодо митного оформлення ідентичного товару «концентрат залізорудний агломераційний» (за прямим контрактом, враховуючи якісні показники за вмістом Fе - в середньому від 66,1%-66,6%) на умовах СРТ Дніпродзержинськ МД від 13.03.2015 № 110010000/2015/020288 - 2,8569 руб.РФ/кг, МД від 13.03.2015 № 110010000/2015/020301 - 2,8534 руб.РФ/кг при базовій ціні сировини з базовим вмістом Fe 66% на рівні 2263,00 руб.РФ/т без ПДВ та вартості плати за перевезення, при цьому, вартісні перевезення складає 580 руб.РФ/т. Таким чином, вартість на умовах СРТ Дніпродзержинськ «концентрату залізорудного агломераційного» за прямим контрактом складає 2,843руб.РФ/кг, а позивачем за контрактом із посередником заявлено 2,193 РФ/кг.
Враховуючи відмінності щодо комерційних умов зовнішньоекономічної операції та вмісту Fе у складі порівняних товарів, відповідно до п.5 ст.59, 60 МКУ використання наявної у митного органу інформації можливе за умови коригування зазначеної ціни з урахуванням розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості.
При цьому ціна «концентрату залізорудного агломераційного» з базовим вмістом Fe 66% на умовах СРТ Дніпродзержинськ за прямим контрактом складає 2,843 руб.РФ/кг при базовій ціні сировини з базовим вмістом Fе 66% на рівні 2263,00руб.РФ/т без ПДВ та вартості плати за перевезення, при цьому вартість перевезення - 580руб.РФ/т.
На підставі зазначеного базова ціна сировини з базовим вмістом Ре 66% «концентрату залізорудного агломераційного» за прямим контрактом без урахуванням плати за перевезення, тобто на умовах EWX складає 2,263руб.РФ/кг.
У зв'язку з тим, що оцінюваний товар імпортується на умовах поставки DАР ст.Соловей/Тополі митницею проведено коригування вартості на суму плати за перевезення.
Розрахункова маса зазначена у залізничних накладних суттєво відрізняється від заявленої маси оцінюваного товару за МД. Пояснень стосовно розбіжності у вазі декларантом не надано. Оскільки зазначена розбіжність не впливає на вартість перевезення одиниці товару, можна скористатися інформацією перевізних документів наданих декларантом для проведення розрахунку вартості перевезення: 2834990/12981100 = 0,218394 руб/кг.
Отже, базова ціна сировини з базовим вмістом Fе 66% на умовах DАР ст.Соловей/Тополі «концентрату залізорудного агломераційного» за прямим контрактом з урахуванням коригування транспортних витрат складатиме: 2,263 + 0,218394 = 2,481394 руб.РФ/кг.
Оскільки у митного органу відсутні документально підтверджені відомості щодо торгівельної надбавки посередника декларанту ПАТ «ДМКД» запропоновано надати такі відомості для можливості проведення розрахунку відповідно до комерційних умов зовнішньоекономічної угоди (посередницький контракт) згідно із зазначеними вище положеннями МКУ.
Листом від 12.04.2016 № 062Д/523 надісланим у складі електронного повідомлення декларантом проінформовано митницю про відсутність відомостей щодо торгівельної надбавки та повідомлено, що зазначені документи будуть надані в установлений законом термін відповідно п.8 ст.55 МКУ .
Документального обґрунтування зниження базової ціни товару декларантом також не надано.
Враховуючи відмінності щодо комерційних умов зовнішньоекономічної операції та вмісту Fе у складі порівняних товарів, відповідно до п.5 ст.59, 60 МКУ використання наявної у митного органу інформації можливе за умови коригування зазначеної ціни з урахуванням розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Відповідно до наданих декларантом рахунків виробника вартість оцінюваного товару незалежно від вмісту Fе складає 1400 руб.РФ/т. Оскільки рахунок виробника не містить відомостей стосовно умов поставки, вартість у зазначеному рахунку розраховується на умовахEWX. Згідно з визначеною вартістю перевезення окремо по території Росії та України, можна розрахувати вартість виробника на умовах DАР ст.Соловей/Тополі: 1400 + 218,394 = 1618,394 руб.РФ/т.
Маючи базову вартість продавця за зовнішньоекономічним контрактом, на умовах DАР ст.Соловей/Тополі на рівні 2184,13 руб.РФ/т, можна розрахувати торгівельну надбавку 2184,13 - 1618,39 руб.РФ/т = 565,73 руб.РФ/т. Після проведення розрахунків маємо наступ пос похідні для проведення перерахунку відповідно до положень МКУ:
-2481,39руб.РФ/т - базова ціна сировини при базовому вмісті Fе 66% з урахуванні вартості перевезення скоригована згідно умов поставки (DАР ст.Соловей/Тополі) - (МД від 13.03.2015 № 110010000/2015/020288 № 110010000/2015/020301);
-565,73руб.РФ - розрахована митним органом торгівельна надбавка;
-27,15 руб.РФ/т - надбавка або знижка до базової ціни за 1% Ре долі в пропорції;
Згідно із вимогами п.5 ст.59 МКУ можна провести коригування вартості оцінюваної товару в залежності від комерційних умов зовнішньоекономічної операції (непрямий контракт) та фактичних якісних показників оцінюваної партії товару за наданим декларанта вії сертифікатами якості:
-для концентрату залізорудного з вмістом Fе 66,1%, вага - 4447,6т.розрахована вартість складатиме (2481,394+0,1x27,15+565,736)х 4447,6 = 13564490,62 руб.РФ.
-для концентрату залізорудного з вмістом Fе 66,2%, вага - 4384,25т.розрахованавартість складатиме (2481,394+0,2x27,15+565,736)х 4384,25= 13383186,18 руб.РФ.
-для концентрату залізорудного з вмістом Fе 66,3%, вага - 4380,25т.розрахована вартість складатиме (2481,394+0,3x27,15+565,736)х4380,25=13382868,32 руб.РФ.
-для концентрату залізорудного з вмістом Fе 66,8%, вага - 4396,15т.розрахована вартість складатиме (2481,394+0,8x27,15+565,736)х 4396,15= 13491124,93 руб.РФ.
Загальна митна вартість складатиме 53 821 670,05 руб.РФ. Загальна вага 17 608,25т.
Таким чином, розрахована відповідно до положень п.5 ст.59 МКУ середня митнавартість імпортованого товару складатиме 3,0566 руб.РФ/кг.
Коригування митної вартості проведено рішенням від 12.04.2016 № 110010000/2016/600078/1 за допомогою резервного методу.
Отже, посадовою особою, яка приймала оскаржуване рішення про коригування митної вартості здійснено обґрунтований розрахунок за яким митну вартість скориговано.
Відповідно до ст.264 МКУ, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Крім того, на підставі загальнодоступної інформації, компанія ООО „РГМК" належить до вертикально-інтегрованої корпорації «Індустріальна спілка Донбасу» та є ексклюзивним торговим представником ПАТ «ДМКД» на території Російської Федерації та країн СНД.
Таким чином, за наявною інформацією ПАТ «ДМКД» та ООО «РГМК» контролюються корпорацією "Індустріальна спілка Донбасу". Отже, фактично рахунок виставлений ООО "РГМК" неможливо сприймати як внутрішній, оскільки документ виставлений компанії, яка є ексклюзивним торговим представником ПАТ "ДМКД" на території Російської Федерації та країн СНД та входить до української корпорації «Індустріальна спілка Донбасу». Відповідно до зазначеного, імпорт товару можливий лише у спосіб, визначений керуючою компанією (корпорація „Індустріальна спілка Донбасу") через посередника (ООО «РГМК»), який є підконтрольним керуючій компанії та через неї пов'язаний із кінцевим отримувачем товару.
Так, пояснень про взаємопов'язаність сторін, документи та відомості, які б спростовували або підтверджували зазначене декларантом до митних органів не надавалося.
Тож митницею за основу бралась вартість виробника товару, сформована для продажу товару на території України, тобто за зовнішньоекономічною операцією, а не ціна товарів на внутрішньому ринку країни експортера, як зазначає позивач.
Отже, посадовою особою, яка приймала оскаржуване рішення про коригування митної вартості здійснено обґрунтований розрахунок за яким митну вартість скориговано.
В силу частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За викладених вище обставин та відповідних доказів, суд вважає, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердженняв ході судового розгляду, а тому у задоволенні позовуПАТ «ДМК ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці ДФС про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів слід відмовити.
Відповідно до статті 94 КАС України судові витрати у справі покладаються на сторону, проти якої ухвалена постанова.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 11, 69, 71, 94, 158 - 163, 167 КАС України, суд, -
У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Дніпропетровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів- відмовити.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.254 КАС України та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку та строки, передбачені ст.186 КАС України.

Повний текст постанови складено 04 листопада 2016 року.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко