Справа № 820/5262/16
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2016-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

11 листопада 2016 р. № 820/5262/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Цибульник Г.В.,

представника позивача - Циба О.В.,

представників відповідача - Красникова О.В., Руденко Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕРМЕС ЕНЕРДЖИ" до Харківської митниці ДФС про скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ГЕРМЕС ЕНЕРДЖИ" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- скасувати рішення Харківської митниці ДФС про визначення коду товару від 07.09.2016 за номерами № КТ-895-2016, № КТ-893-2016, № КТ-896-2016, № КТ-892-2016;

- зобов'язати Харківську митницю ДФС завершити митне оформлення товару, раніше задекларованого за вантажними митними деклараціями ІМ 40 ТН № 807100000/2016/027279 від 19.07.2016, № 807100001/2016/003393, № 807100001/2016/003398, № 807100001/2016/003397 від 19.08.2016 за кодом УКТЗЕД, вказаним у графі 22 зазначених митних декларацій - , та із описом товару, наведеним у графі 31 зазначених митних декларацій.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем порушено принцип законності та презумпції невинуватості, встановленого п.З ст.8 МКУ. Так, митницею прийняті спірні рішення про класифікацію товару без врахування всіх наданих ТОВ «ГЕРМЕС ЕНЕРДЖИ» документів, що підтверджують походження та природу імпортованого товару, без врахування додатково наданої інформації про товар (що містилися у висновках незалежних лабораторій, та які були більш повними та ґрунтовними порівняно із висновками СЛЕД ДФС). У той же час митними органами жодним чином не доведено що імпортований товар не є газовим конденсатом та не є продуктом саме природнього походження, оскільки висновки СЛЕД, на підставі яких такі спірні рішення прийнято, не відповіли на поставлені для дослідження запитання та не надали можливості для однозначної класифікації товару.

Представник відповідача, заперечуючи проти позовних вимог зазначив, що при визначенні коду товару митниця керувалась вимогами УКТЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, відповідно до яких вказані товари з урахуванням фракційного складу та температури спалаху в закритому тиглі повинні класифікуватись як інші середні дистиляти, а саме в товарній підкатегорії . Таким чином, на думку відповідача, позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими, а відтак не підлягають задоволенню.

У судовому засіданні сторони підтримали свої правові позиції в повному обсязі.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, 6 липня 2016 року між ТОВ «ГЕРМЕС ЕНЕРДЖИ» укладено із нерезидентом (компанією МАРВЕЛЛ ТРЕЙД ЛП) контракт №GC-12/М. За умовами вказаного Контракту компанія МАРВЕЛЛ ТРЕЙД ЛП прийняла на себе зобов'язання продавати ТОВ «ГЕРМЕС ЕНЕРДЖИ» - газовий конденсат, на умовах FСА. Якість Товару підтверджується сертифікатом SGS №140GC/0324-1.

Під час митного оформлення товару позивачем надано пакет документів, зокрема документи видобувної компанії (STRATUM ENERGY ROMANIA LLC): сертифікат походження товару, технічного регламенту (проекту допуску) на свердловину, паспорт безпеки на газовий конденсат, лист-підтвердження видобувної компанії, пуск до функціонування STRATUM ENERGY ROMANIA LLC.

Згідно ст. 261 МКУ, стосовно першої партії товару, що складалася із 11 автоцистерн, було подано, із зазначенням у графі 33 коду УКТ ЗЕД , наступні ВМД типу IМ 40 ДЕ № № 807100000/2016/027152, 807100000/2016/027161, 807100000/2016/027163, 807100000/2016/027165, 807100000/2016/027164, 807100000/2016/027166, 807100000/2016/027496, 807100000/2016/027497, 807100000/2016/027499, 807100000/2016/027500, 807100000'2016/027501.

Із одинадцяти ВМД, заявлених до оформлення у режимі імпорт, митницею прийнято десять (з другої по одинадцяту включно).

У зв"язку із необхідністю контролю правильності визначення декларантом коду товару за УКТ ЗЕД, службовими особами відповідача, на підставі ст. 356 МКУ, із транспортного засобу із товаром, який поставлявся за ВМД IМ 40 ДЕ №807100000/2016/027152 від 19.07.2016 року було відібрано зразки (Акт про взяття проб (зразків) товарів №42 від 19.07.2016 р.).

Вказані зразки було спрямовано до Харківського відділу Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС (надалі - «СЛЕД») з метою «встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД».

З огляду на вказані обставини, зазначена партія товару (одна автоцистерна) була випущена у вільний обіг за тимчасовою ВМД (ІМ 40 ТН №807100000/2016/027279). із зазначенням графі 33 коду товару (код для середніх дистилятів), та зі сплатою акцизного податку 148 393.71 грн.

В подальшому, 07.09.2016 року відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-895-2016, яким визначено повний зміст граф 31 та 33 ВМД. Так у вказаному рішенні митний орган брав до уваги 2 встановлених показника фракційного складу (кількість об'ємних відсотків продукту що переганяється за температур 210 С та 250 С), а відтак даний товар не с сировиною, відноситься до середніх дистилятів (тобто є продуктом перероблення) та відповідає коду .

Таким чином, ввезений нами товар, на думку митниці, підлягає обкладенню акцизним податком, визначеним підпунктом 215.3,4. пункту 215.3. ст. 215 Податкового кодексу України, за максимальною ставкою - 1 83 євро за 1 000 літрів.

Також, до митного оформлення за ВМД форми ІМ 40 були заявлені декларації ІМ 40 ДЕ №807100000/2016/003074 (транспортний засіб АА-426І-МЕ, АЛ-5291-ХО), ІМ 40 ДЕ №807100000/2016/003075 (транспортний засіб АА-4580-НН, АА-5284-ХО), ІМ 40 ДЕ №807100000/2016/003077 (транспортирний засіб АА-4621-НН, АА-6515-ХО).

Із вказаних транспортних засобів митницею було відібрано зразки товару (акти відповідно: №43, №44 та №45 від 27.07.2016 р.).

Відібрані зразки митницею було спрямовано до СЛЕД ДФС (м. Київ).

Вказана партія товару (три автоцистерни) на підставі ч.21 ст.356 МКУ випущено у вільний обіг за ВМД форми ІМ 40 ТН (тимчасовими деклараціями): №807100001/2016/003393, №807100001/2016/003398, №807100001/2016/003397 під зобов'язання завершити митне оформлення до 03.10.2016 р.

Поряд з цим, відповідачем на підставі висновків СЛЕД ДФС (м. Київ) №158, №159 та №160 від 05.08.2016 року за вказаними трьома партіями товару (3-ма автоцистернами) прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-893-2016 від 07.09.2016 р., №КТ-896-2016 від 07.09.2016 р., №КТ-892-2016 від 07.09.2016 р.

Митним органом, за результатами розгляду висновку ДП «НДТННП «МАСМА» (Протокол випробувань №24/П-16 від 09.09.2016 р.) здійснено оформлення тих партій товару, відносно яких лабораторією ДП «НДІ ННП «МАСМА» було проведено дослідження зразків, а також наступних партій, що продовжують надходити і у теперішній час.

Таким чином, між сторонами виник спір щодо правильності визначення коду товару за УКТЗЕД, заявленого до митного оформлення.

Відповідно до ст. 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно з положеннями ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно ст. 81 Митного кодексу України від 17.11.2002р. (далі - МК України) декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою точних відомостей про товари і транспортні засоби, мету переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно ст. 88 цього Кодексу на декларанта покладаються обов'язки: здійснювати декларування товарів і транспортних засобів відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; на вимогу митного органу пред'являти товари і транспорті засоби для митною контролю і митного оформлення: надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних процедур; сплатити податки і збори.

Статтею 86 Митного кодексу України визначено порядок прийняття митної декларації, а саме; митна декларація приймається митним органом, якщо встановлено, що в ній містяться всі необхідні відомості і до неї додані всі необхідні документи, з моменту прийняття митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення.

Відповідно до ст. 313 Митного кодексу України митні органи класифікують товари, тобто відносять товари до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими для підприємств і громадян.

Водночас, рішення митних органів про визначення коду імпортованого товару і відмову в його пропуску на митну територію України за кодом, який зазначено, зокрема імпортером, породжує для останнього певні правові наслідки та є обов'язковим. Однак така обов'язковість не є перешкодою для оскарження такого рішення митних органів до адміністративного суду.

У пункті 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 N 650, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 липня 2012 р. за N 1085/21397 (далі - Порядок № 650), встановлено, що класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення. Рішення про визначення коду товару (далі - Рішення) - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів.

У відповідності до розділу ІІІ Порядку № 650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу. Посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Судом встановлено, що згідно розділу 3 оскаржуваних рішень Харківської митниці від 07.09.2016 року про визначення коду товару під час прийняття даних рішень відповідач керувався: висновком Харківського відділу з питань експертизи та досліджень СЛЕД ДФС від 08.08. 2016 № 181, протокол випробувань ПП „ЗАХ1Д-ІНОС" від 12.08.2016 №5-16" з копією свідоцтва про атестацію з галуззю атестації, висновком національного університету „Львівська політехніка" надісланий листом від 16.08.2016 №68-50-296, лист від виробника від 08.08.2016, Поясненнями до УКТЗЕД затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 15.2015 року №401, Законом України "Про митний тариф України" від 19.09.2013 №584- VII.

Пунктами 2, 4 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 р. N 428 встановлено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Так, класифікація товарів і транспортних засобів в УКТЗЕД здійснюється, виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого, відповідно до Основних правил інтерпретації класифікації товарів.

Для цілей класифікації товарів митні органи використовують Українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України. Класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності здійснюється відповідно до Основних правил інтерпретації класифікації товарів.

У відповідності до п. 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого.

Згідно п. 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі якщо кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Законом України від 19.09.2013 року № 584-VII «Про митний тариф України» встановлено, що термін "середні дистиляти" (товарні категорії 2710 19 11 - 2710 19 29) означає нафтові фракції та інші нафтопродукти, менш як 90 об. % яких (включаючи втрати) переганяється при температурі 210° C і 65 об. % або більше (включаючи втрати) переганяється при температурі 250° C (за методом ISO 3405, еквівалентним методу ASTM D 86).

Також, п.п. 2-3 до групи 27 вказаного закону визначено, що у товарній позиції 2710 термін "нафта або нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід (мінералів)" означає не тільки нафту та нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід, але і аналогічні продукти, а також продукти, що містять передусім змішані ненасичені вуглеводні. Ці продукти можуть бути одержані будь-яким способом за умови, що маса неароматичних складових частин перевищує масу ароматичних.

Однак цей термін не означає рідкі синтетичні поліолефіни, менш як 60 об. % яких методом дистиляції при низькому тиску переганяється при температурі 300° C, після приведення температури до тиску 1013 мбар (група 39).У товарній позиції 2710 термін "відпрацьовані нафтопродукти" означає відходи, що містять переважно нафту або нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід (описані в примітці 2 до цієї групи), змішані або не змішані з водою. До них включаються: (a) нафтопродукти, непридатні для подальшого використання як первинні продукти (наприклад, відпрацьовані мастила, гідравлічні та трансформаторні масла);(b) нафтопродукти, що існують у вигляді шламу з баків - сховищ нафтопродуктів і містять переважно нафтопродукти з присадками високої концентрації (наприклад, хімічних речовин) і використовуються у виробництві первинних продуктів; (c) нафтопродукти у вигляді водних емульсій чи сумішей з водою, що утворюються, наприклад, у результаті витоку нафтопродуктів або в процесі промивання бака - сховища нафтопродуктів, а також використані мастильно-охолоджувальні рідини, що застосовуються для механічної обробки.

Поряд з цим, під позицією 2709 00 10 00 визначено газовий конденсат природний- за ставкою мита 0%.

При цьому слід зазначити, що пояснення до УКТЗЕД не містять правил про те, що коли газовий конденсат природний стабільний проходив підготовку (стабілізацію) методом обробки високою температурою та при високому тиску, то такий продукт не відповідає визначенню сировини та не може класифікуватися по товарній позиції 2709.

Вказана правова позиція узгоджується також з позицією Вищого адміністративного суду України, яка викладена в постанові від 23 жовтня 2014 року по справі № К/9991/14024/12.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами дослідження зразків товару Харківський відділ СЛЕД надав висновок №181 від 08.08.2016 року, відповідно до якою встановлено, що пробу товару ідентифіковано як рідину темно-коричневого кольору із запахом нафтопродуктів, яка за якісним хімічним складом являс собою суміш на основі аліфатичних вуглеводнів до складу якої входять інші добавки, домішки (ароматичні вуглеводні тощо). Визначити кількісний хімічний склад не видається можливим у зв'язку з відсутністю належного обладнання. Фракційним склад проби наведено в таблиці №1 в розділі 9.3. Температура спалаху проби в закритому тиглі нижче 0 °С. Масова частка сірки в складі проби становить 0,0138 мас.%».

Таким чином, експертний висновок Харківського відділу СЛЕД №181 від 08.08.2016 року, який має для відповідача інформаційний характер, не містить відповіді на питання "- чи є досліджуваний нафтопродукт природнього походження», а митним органом також не поставлено питання та, відповідно, не з'ясовано, чи товар відноситься до сирих нафтопродуктів, отриманих при стабілізації природного газу, яка проводиться безпосередньо після його добування", чи товар «газовий конденсат» необхідно класифікувати в товарній підкатегорії УКТЗЕД.

Окрім того, Харківського відділу СЛЕД не досліджувалося питання про вплив високого тиску на властивості газового конденсату як сирого нафтопродукту.

Також, у висновках СЛЕД ДФС від 05.08.2016 року № 160, №159, №158, не надано відповіді на запитання « чи відноситься товар до газового конденсату природного», а визначити кількісний хімічний склад не видається можливим у звязку з відсутністю належного обладнання.

Додатково суд звертає увагу, що у жодному із вищезазначених висновків не з'ясовано чи відповідають надані зразки інформації, наданій в графі 31ВМД та представленим документам.

З метою вирішення вищезазначених питань належним чином та для однозначної ідентифікації товару та на підтвердження заявленого коду УКТЗЕД , позивачем було ініційоване відбирання додаткових проб (зразків) товару для проведення випробувань у незалежній лабораторії. Зразки було відібрано спеціалістами ІП «СЖС Україна» (на підставі договору ОСС/12-2016-11 від 04.08.2016 р.), за участі інспектора митниці та представників підприємства. За результатами відбирання було складено Акт №КУ1630-0133 від 08.08.2016 р.

Зазначені зразки товару було передано: по одному примірнику з кожної автоцистерни - до лабораторії ПП «Захід-Інос» м. Львів (дослідження здійснено на підставі Договору №08/08-16 від 12.08.2016 р.), а другі примірники надано Національному університету "Львівська політехніка" (дослідження здійснено на підставі Договору б/н від 12.08.2016 р).

За результатами дослідження зразків товару та вивчення нормативної документації обидві установи дійшли висновку, що проби відносяться до продуктів природнього походження газового конденсату, що підтверджується протоколом випробувань лабораторії ПП «Захід-Інос» №5-16 від 12.08.2016 р. із супровідним листом-поясненням №35/08-16 від 15.08,2016 р. та висновком фахівців кафедри хімічної технології переробки нафти НУ «Львівська політехніка» від 15.08.2016 року.

Вказані висновки не були прийняті до уваги відповідачем, оскільки лабораторія ПП «Захід-Інос» атестована на дослідження лише товарних видів нафтопродуктів (бензин, дизельне паливо, бітуми). У електронному повідомлення митниці декларанту від 23.08.2016 р. відповідач зазначив, що ідентифікація газового конденсату та визначення його коду за УКТ ЗЕД є складним випадком у класифікації, тому було рекомендовано звернутися до компетентного експертного органу, наприклад ДП НДІННП «МАСМА».

Також, на підставі рекомендацій митниці, ТОВ ГЕРМЕС ЕНЕРДЖІ» відібрано зразки товару з наступних 17 автоцистерн інспекторами ІП «СЖС Україна» за участі інспектора митниці та представників підприємства - Акт відбирання №КУ1630-0133 від 19.08.2016 р.), та надіслано до Державного підприємства «Науково-дослідний інститут нафтопереробної та нафтохімічної промисловості «МАСМА» із проханням провести відповідні дослідження та надати висновок - чи відносяться надані зразки товару до продуктів природнього походження - газового конденсату.

Спеціалістами ДП «НДТННП «МАСМА» за результатами проведених досліджень надано Протокол випробувань №24/П-16 від 09.09.2016 року, де у висновку зазначено: «Представлені зразки конденсату газового стабільного за визначеними показниками відповідають вимогам ОСІ 51.65-80 «Конденсат газовий стабільний. Технічні умови».

Супровідним листом №1/4-150 від 09.09.2016 р. інститут надав пояснення щодо висновку: «Виходячи із результатів дослідження дані зразки газового конденсату стабільного за показниками: «Концентрація хлористих солей», які становлять 20-24 мг/дмЗ «Фракційний склад», кубовий залишок, якого становить 4-6% дають змогу нам встановити, що даний продукт (газовий конденсат стабільний) с природнього походження та не є продуктом ректифікації (дистиляції) нафтопродуктів».

Поряд з цим, частина зразків газового конденсату, відібрана відповідачем із чергових партій товару (за актами №85 від 31.08.2016 р., №86-91 від 02.09.2016 р., №92-99 від 05.09.2016 р.), була направлена до Дніпропетровського відділу СЛЕД.

За результатами досліджень вказана митна лабораторія у своїх висновках (№171 від 15.09.2016 р., №178, №176, №№175, №172 від 16.09.2016 р., №183, №185. №186, №189, №181, №182 від 19.09.2016 р.. №191, №193, №195, №196 від 20.09.2016 р.) зазначила наступне: «Надана на експертизу проба товару за визначеними показниками та аналізом науково-технічної літератури ідентифікована як сирий нафтопродукт - природній газовий конденсат, визначені в результаті досліджень показники не суперечать опису товару, зазначеному в гр.31 МД».

За таких обставин, висновок митниці щодо порушення позивачем вимог Основних правил інтерпретації класифікації товарів, що призвело до заниження податкових зобов'язань є безпідставними, а рішення Харківської митниці - від 07.09.2016 року за номерами № КТ-895-2016, № КТ-893-2016, № КТ-896-2016, № КТ-892-2016 - необгрунтованими та протиправними, а відтак підлягають скасуванню.

Щодо частини позовних вимог з приводу зобов'язання Харківської митниці ДФС завершити митне оформлення товару, раніше задекларованого за вантажними митними деклараціями ІМ 40 ТН № 807100000/2016/027279 від 19.07.2016, № 807100001/2016/003393, № 807100001/2016/003398, № 807100001/2016/003397 від 19.08.2016 за кодом УКТЗЕД, вказаним у графі 22 зазначених митних декларацій - , та із описом товару, наведеним у графі 31 зазначених митних декларацій, то суд зазначає наступне.

Митне оформлення, згідно МКУ передбачає подання митному органу митної декларації, а також усіх необхідних для здійснення митного контролю та оформлення документів, відомостей щодо товарів і транспортних засобів, які підлягають митному оформленню. Виконання митним органом дій (процедур), що пов'язані із закріпленням результатів митного контролю товарів і транспортних засобів із документальним закріпленням і складають сутність митного оформлення.

Митний контроль закінчується у разі ввезення на митну територію України після закінчення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України.

Задекларований позивачем товар на момент розгляду адміністративної справи продовжує залишатися іноземним товаром, його якісні та кількісні характеристики не змінені, цей товар не припинив бути об'єктом виконання митних процедур, суд не вбачає жодних перешкод для завершення процедури митного оформлення цього товару.

Згідно матеріалів адміністративної справи товар не вилучений із обігу в Україні, не арештований, відсутня заборона суду щодо його митного оформлення для випуску у вільний обіг в Україні, як і будь-яке інше законне рішення компетентного державного органу або суду відносно того, що цей товар підпадає під дію заборон на ввезення на територію України.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Суб'єкт владних повноважень повинен надати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В той же час, згідно з частиною 2 статті 71 цього Кодексу в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.159, 160-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Харківський окружний адміністративний суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕРМЕС ЕНЕРДЖИ" до Харківської митниці ДФС про скасування рішень - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати рішення Харківської митниці ДФС про визначення коду товару від 07.09.2016 № КТ-895-2016, № КТ-893-2016, № КТ-896-2016, № КТ-892-2016.

Зобов'язати Харківську митницю ДФС (61003, м. Харків, вул. Короленка, 16-Б, ) завершити митне оформлення товару, раніше задекларованого товариством з обмеженою відповідальністю "ГЕРМЕС ЕНЕРДЖИ" (61145, м. Харків, вул. Шатілова Дача, буд. 4, каб. 610, ) за вантажними митними деклараціями ІМ 40 ТН № 807100000/2016/027279 від 19.07.2016, № 807100001/2016/003393, № 807100001/2016/003398, № 807100001/2016/003397 від 19.08.2016 за кодом УКТЗЕД, вказаним у графі 33 зазначених митних декларацій - , та із описом товару, наведеним у графі 31 зазначених митних декларацій.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕРМЕС ЕНЕРДЖИ" (61145, м. Харків, вул. Шатілова Дача, буд. 4, каб. 610, ) сплачену суму судового збору в розмірі 2756 (дві тисячі сімсот п'ятдесят шість) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці ДФС (61003, м. Харків, вул. Короленка, 16-Б, ).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлено 16 листопада 2016 року.

Суддя Р.В. Мельников